ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/6486/21                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  19 травня 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Епель О.В., розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами апеляційну скаргу Київської міської ради  на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопаду 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, - 
                                                       В С Т А Н О В И В :
           10.03.2021 до Окружного адміністративного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до  Київської міської ради про визнання рішення постійної комісії Київської міської ради з питань архітектури, містобудування та земельних відносин у вигляді пункту 7.8.62 протоколу № 1/3 від 27.01.2021 протиправним та незаконним і про його скасування. 
          Позовна заява подана до суду і сформована в системі «Електронний суд».
          Позовні вимоги вмотивовано тим, що вказане рішення прийнято з порушенням норм матеріального права та всупереч принципів статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому звернувся до суду з даним позовом.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.11.2021 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.
Приймаючі рішення у справі суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правомірність спірного рішення та відповідність його положенням ч.1 ст.2 КАС України, оскільки матеріалами справи підтверджено факт того, що під час доповіді заступником директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Шейком В.В. матеріалів справи позивача, за №652633436, у сесійній залі необхідна кількість депутатів була відсутня, проте чинним законодавством визначається прийняття рішень з приводу земельних питань лише після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради. 
Відповідач, не погоджуючись з таким рішенням суду, подав апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у відповідності до п.8 ч.1 ст.238 КАС України провадження закрити через те, що відповідачем 11.03.2021 відносно позивача прийнято  рішення з приводу надання позивачу дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у приватну власність.
Позивачем відзив на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке. 
Обставини справи.
          Позивач отримав лист Київської міської ради від 23.02.2021 №08/281-358, яким позивача було повідомлено, що його звернення за вх. №08/Т-363(е) від 28.01.2021 та вх. №08/Т-381 від 29.01.2021 в межах компетенції постійної комісії Київської міської ради з питань архітектури, містобудування та земельних відносин розглянуто (а.с.12). 
До вказаного листа додано витяги з протоколу №1/3 засідання постійної комісії Київської міської ради з питань архітектури, містобудування та земельних відносин від 27.01.2021, зокрема, витяг щодо розгляду проекту рішення «Про відмову громадянину ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 ». 
Витяг з вказаного протоколу знаходиться у матеріалах справи (а.с.9).
          Так, пунктом 7.8.62 зазначеного витягу вирішено підтримати проект рішення Київської міської ради «Про відмову громадянину ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_1 », внаслідок голосування: «за» -12, «проти» - 0, «утрималось» - 0, «не голосували» - 9. Витяг підписано головою комісії - Терентьєвим М. та секретарем комісії - Федоренко Ю.
          Вказані обставини підтверджені належним, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове  обґрунтування.
Відповідно до положень ч.1-4 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Згідно вимог ч.1-4 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
               Стаття 19 Конституції України  передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Статтею 140 Конституції України передбачено, що особливості здійснення місцевого самоврядування в м. Києві та м. Севастополі визначаються окремими законами України.
Відповідно до пункту 2 статті 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» у зв`язку зі здійсненням м. Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право, зокрема, визначати особливості землекористування та використання інших природних ресурсів.
Згідно підпунктом 1 пункту «а» частини першої   статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження, а саме: надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад.
Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування», місцеве самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, на принципах колегіальності.
Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях міських рад (міст з районним поділом), вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.
Згідно з частиною 1 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Відповідно до частини 2 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування», рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
Рішення ради щодо безоплатної передачі земельної ділянки комунальної власності у приватну власність (крім земельних ділянок, що перебувають у користуванні громадян, та випадків передачі земельної ділянки власнику розташованого на ній жилого будинку, іншої будівлі, споруди) приймається не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.
З метою визначення особливостей землекористування у місті Києві як столиці України, Київська міська рада своїм рішенням від 20.04.2017 №241/2463 затвердила Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві (надалі - Порядок №241/2463).
Згідно пунктом 4.10 Порядку №241/2463, за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) Київська міська рада приймає відповідне рішення щодо розпорядження земельною ділянкою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.
Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлено Регламентом Київської міської ради (далі - Київрада), затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).
Частиною 1 статті 26 Регламенту визначено, що суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.
Відповідно до частини 5 статті 29 Регламенту, протягом п`яти днів з дня реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради Київський міський голова або за його дорученням заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям виходячи з їх функціональної спрямованості.
Частиною 1 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»   встановлено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.
Частиною 10 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»   визначено, що за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії.
Згідно з частинами 2 та 3 статті 1 Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради №9/9 від 19.06.2014 (надалі - Положення про постійні комісії), постійні комісії Київської міської ради здійснюють свою діяльність, керуючись   Конституцією України   і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, рішеннями Київської міської ради, Статутом територіальної громади міста Києва, Регламентом Київської міської ради та цим Положенням. Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними раді та відповідальними перед нею.
Відповідно до частини 1 статті 5 Положення про постійні комісії, постійні комісії Київської міської ради, перелік яких затверджений рішенням Київської міської ради від 19.06.2014 №10/10 «Про перелік та склад постійних комісій Київської міської ради», здійснюють повноваження, визначені Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламентом Київської міської ради, цим Положенням та відповідно до функціональної спрямованості, яка визначена цією статтею.
Частиною 12 статті 11 Регламенту Київської міської ради передбачено, що функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються цим Регламентом та Положенням про постійні комісії. Перелік та склад постійних комісій Київради затверджуються окремим рішенням Київради.
Пунктом 1 частини 3 статті 5 Положення про постійні комісії передбачено, що постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування вивчає, попередньо розглядає, бере участь у підготовці та готує проекти рішень Київської міської ради, надає висновки та рекомендації, здійснює контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого органу з питань володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок, припинення права користування та вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності).

Висновки.
Отже, приймаючи до уваги вказані норми закону, колегія суддів зазначає наступне.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції зробив висновок, що відповідачем не доведено правомірність спірного рішення та відповідність його положенням ч.1 ст.2 КАС України, оскільки матеріалами справи підтверджено факт того, що під час доповіді заступником директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Шейком В.В. матеріалів справи позивача, за №652633436, у сесійній залі необхідна кількість депутатів була відсутня, проте чинним законодавством визначається прийняття рішень з приводу земельних питань лише після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради. 
Проте, в матеріалах справи відсутній належний та допустимий доказ того, що у сесійній залі під час обговорення питання позивача необхідна кількість депутатів була відсутня.
Відеозапис не долучений до матеріалів справи, отже судом першої інстанції й не могла бути досліджена. 
Як вже зазначалось, до суду надійшов даний позов в електронному вигляді, проте відповідні електронні докази в матеріалах судової справи на час розгляду судом апеляційної інстанції відсутні.
Відповідно до ч.1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Крім того, апелянтом до скарги долучено Рішення Київської міської ради від 11.03.2021 № 425/466, яким позивачу відмовлено у дозволі на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у приватну власність за тією ж адресою через відсутність затвердженого плану зонування або детального плану території відповідно до ч.3 ст.24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 
Отже, враховуючи положення п.8 ч.1 ст.238 КАС України,  щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення, суд закриває провадження.
Згідно ч.1 статті 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно  статтями 238,  240  цього Кодексу.
          З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апелянта є такими, що заслуговують на увагу, провадження підлягає закриттю через те, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень було виправлені дії з приводу розгляду заяв позивача за вх.. №08/Т-363(е) від 28.01.2021 та вх. №08/Т-381 від 29.01.2021 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, ці заяви були відповідачем розглянуті 11.03.2021 на іншому засіданні і з приводу цього ж питання  було прийнято інше рішення, яке не є предметом оскарження в цій справі, і доказів того, що воно скасовано сторонами до суду не подавались.  
          Надаючи оцінку всім іншим доводам сторін, судова колегія наголошує що приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».
Статтею 319 КАС України визначені підстави скасування рішення повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позовної заяви без розгляду у відповідній частині.
          Таким чином, провадження у справі підлягає закриттю у відповідності до ст.319 КАС України, судове рішення скасуванню через неповність встановлення обставин у справі.
Повне судове рішення складено 19.05.2022.
Керуючись статтями 308, 309, 311, 313, 315, 319, 321. 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

                                              П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської міської ради  на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопаду 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,  - задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопаду 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до  Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - скасувати, провадження у справі закрити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

                                                                                                                                                                                                    

Колегія суддів:                                                                                              О.В. Карпушова  

                                                                                                             Л.В. Губська

                                                                                                              О.В. Епель