ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/1659/22                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Головенко О.Д.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 липня 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Глущенко Я.Б., Пилипенко О.Є., за участю секретаря: Висоцького А.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від "15" лютого 2022 р. у справі за адміністративним позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та Державного реєстратора - адміністратор відділу з питань надання адміністративних послуг виконавчого комітету Гостомельської селищної ради Кирилова Наталія Миколаївна про зобов`язання вчинити певні дії та визнання протиправним, скасування рішень,
В С Т А Н О В И Л А:
Заступник керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. в інтересах Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив:
1. Зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_3 привести земельні ділянки у попередній стан шляхом знесення самочинно збудованого об`єкту, що розташований на земельних ділянках з кадастровими номерами 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, № 3210945600:03:002:0047, що знаходяться у АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ;
2 . Скасувати рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень:
- на розташованій на земельній ділянці з кадастровим номером 3210945600:03:002:0045, за адресою: АДРЕСА_1 , об`єкт нерухомості: незавершене будівництво загальною площею 71,8 кв.м на загальному плані під літ "А", відсоток готовності - 25%, власник - ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкту нерухомості 2048095732109, індексний номер рішення 51493504;
- на розташованій на земельній ділянці з кадастровим номером 3210945600:03:002:0046, за адресою: АДРЕСА_1 , об`єкт нерухомості: незавершене будівництво загальною площею 71,8 кв.м на загальному плані під літ "А", відсоток готовності - 25%, власник - ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомості 2048075432109, індексний номер рішення 51492974;
- на розташованій на земельній ділянці з кадастровим номером 3210945600:03:002:0047, за адресою: АДРЕСА_1 , об`єкт нерухомості: незавершене будівництво на загальному плані під літ "А", відсоток готовності - 25%, власник - ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкту нерухомості 2048121632109, індексний номер рішення 51493917;
3. Скасувати реєстрацію  повідомлення про початок будівельних робіт шляхом внесення Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю Ірпінської міської ради відповідних відомостей до Реєстру будівельної діяльності:
- від 16.12.2021 № КС 061193500736, поданого ОСОБА_1 ;
- від 16.12.2019 № КС 061193500737, поданого ОСОБА_2 ;
- від 04.02.2020 № КС 061200351223, поданого ОСОБА_3 .
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від "15" лютого 2022 р. адміністративний позов на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України повернуто особі, яка з ним звернулась, у зв`язку з тим, що позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку (без надання документів, які підтверджують його повноваження).
Заступник керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. не погодився із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та повернути справу для продовження розгляду.
Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що згідно з даними офіційного веб-сайту Київської обласної прокуратури, Грабець Ігор Несторович призначений на посаду заступника керівника Київської обласної прокуратури з жовтня 2020 року. Також зазначив, що чинне законодавство (зокрема, положення ст. ст. 160,161 КАС України) не вимагає від суб`єкта владних повноважень додавати до позовної заяви документи на підтвердження своїх повноважень.
Представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2, ОСОБА_3 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції. Також у відзиві зазначено, що суд першої інстанції обґрунтовано повернув позов на підставі п. 7 ч. 4  ст. 169 КАС України, згідно з якою позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме: бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зазначеним вимогам процесуального закону оскаржувана ухвала суду першої інстанції не відповідає, а викладені у апеляційній скарзі мотиви скаржника є прийнятні з огляду на наступне. 
Суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, виходив з того, що прокурор має право на звернення до суду лише на підставі документів, що безпосередньо підтверджують його повноваження, однак на підтвердження повноважень Ігор Грабець діяти від імені держави до позовної заяви не подав жодного документу, тому суд дійшов висновку, що позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.
Колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції передчасними з огляду на таке.
          Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.
У силу п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Повноваження прокурора з виконання покладених на нього функцій закріплені у розділі IV Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII, до якого включено статтю 24, на яку заступник прокурор посилається в обґрунтування наявності у нього повноважень на підписання позовної заяви.
Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Частинами 4, 5 ст. 6 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, інформація про діяльність прокуратури оприлюднюється в загальнодержавних та місцевих друкованих засобах масової інформації і на офіційних веб-сайтах органів прокуратури.
Органи прокуратури оприлюднюють видані ними нормативно-правові акти з питань організації та діяльності прокуратури України в порядку, встановленому законом.
Згідно з даними офіційного веб-сайту Київської обласної прокуратури, Грабець Ігор Несторович призначений на посаду заступника керівника Київської обласної прокуратури з жовтня 2020 року.
Вказана інформація відображена у відкритому доступі та є загальновідомим фактом у розумінні ч. 3 ст. 78 КАС України, яка передбачає, що обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції необґрунтовано повернув позов з підстав відсутності документів, які підтверджують повноваження Заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця І.Н. діяти від імені держави шляхом подачі позову в її інтересах. 
Крім того, колегія суддів зауважує, що характерною помилкою щодо застосування статей 160, 161 КАС України є формальний підхід до цих норм, внаслідок чого позовні заяви безпідставно залишаються без руху та повертаються.
Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статей 1 та 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах "Zubac v. Croatia", "Beles and Others v. the Czech Republic", №47273/99, пп. 50-51 та 69, та "Walchli v. France", №   35787/03, п. 29).
При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.
У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Kutic v. Croatia", заява №48778/99, пункт 25).
Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має "застосовуватися на практиці і бути ефективним". Для того щоб право на доступ було ефективним, особа "повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права" (рішення у справах "Bellet v. France" та "Nunes Dias v. Portugal").
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain").
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що, приймаючи рішення про повернення позовної заяви, суд першої інстанції допустився надмірного формалізму та фактично позбавив Заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. права звернутися до суду з позовом в інтересах Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області.
Враховуючи викладені обставини та докази у їх сукупності, колегією суддів встановлено, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про повернення позовної заяви.
Посилання судом першої інстанції на правові позиції Верховного Суду, викладені в ухвалах від 13.03.2018 у справі № 446/1252/17, від 03.01.2018 у справі № 814/4095/15, від 31.05.2018 у справі № 808/2814/17, стосуються випадків не підтвердження представниками сторін своїх повноважень. Разом з тим, Заступник керівника Київської обласної прокуратури у цій справі не представляє орган прокурати як представник, а діє відповідно до чинного законодавства в інтересах держави.
За таких обставин оскаржувана ухвала є протиправною та підлягає скасуванню.
Згідно з приписами ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Враховуючи все викладене в сукупності, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції, внаслідок порушення норм процесуального права, скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабець І.Н. задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від "15" лютого 2022 р.- скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 25.07.2022.

Головуючий суддя  Судді:	Л.Т. Черпіцька  Я.Б. Глущенко  О.Є. Пилипенко