КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2022року місто Київ
 
Справа 362/5518/21
Апеляційне провадження № 22-ц/824/6074/2022
 
Київський апеляційний суд  у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Желепи О.В., 
суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф. 
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі: Васильківської міської ради на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2021 року про повернення заяви
 в справі за позовною заявою керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі: Васильківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію прав, витребування земельної ділянки, -
ВСТАНОВИВ:
 
Керівник Обухівської окружної прокуратури Київської області Гладій Є., в інтересах держави в особі: Васильківської міської ради звернувся до суду з позовом, в якому просив скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №38361823 від 27.11.2017 р. з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 31,1291 га з кадастровим номером 3221480200:04:008:0001 для ведення особистого селянського господарства.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2021 рокупозовну заяву керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області Гладія Є. в інтересах держави в особі: Васильківської міської ради до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію прав, витребування земельної ділянки, - повернуто позивачу з усіма доданими до неї документами.
Повертаючи позов прокуратури, суд виходив з того, що відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави, прокурор належним чином не обґрунтував наявність підстав для представництва ним інтересів держави в суді.
Не погодившись з такою ухвалою,  керівник Обухівської окружної прокуратури звернувся з апеляційною скаргою в якій просив про її скасування з направленням справи для продовження розгляду.
В скарзі посилався на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права. Вказує на те, що Васильквська міська рада в розумні строки з позовом в інтересах держави з часу отримання повідомлення прокуратури про порушення Закону не звернулась, що свідчить про неналежне виконання захисту інтересів держави уповноваженим органом, що свідчить про виконання вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та надає право прокурору звертатись з позовом до суду самостійно.
Відповідно до ч. 2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1,5,6,9,10,14,19,37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
 
Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
За правилами ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
    Положеннями п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України передбачено, що заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
      Повертаючи позов, поданий прокурором. суд першої інстанції виходив з того, що у останнього відсутні підстави для звернення з позовом в інтересах держави.
Проте, колегія суддів з таким висновком погодитися не може з огляду на наступне.
 
Так, повноваження прокуратури регламентовані Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру», а також процесуальним правом.
Зокрема, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, пункт 27).
Водночас ЄСПЛ звертав увагу також на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".
При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.
У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не стосуються сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечення обмеження повноважень і функцій прокурорів сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему здійснення кримінального правосуддя, водночас для виконання будь-яких інших функцій має бути засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.
Зважаючи на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження зміст пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.
Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).
Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити та описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а й відокремити ті ознаки, за якими його можна вважати винятком, повинен зазначити, що відбулося порушення або є загроза порушення економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.
У постанові від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права: Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»; - наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідний компетентний орган. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (абзаци перший - третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»); - прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, у чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає компетентний орган. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача; - оскільки повноваження органів влади, зокрема й щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень у компетентного органу здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах; - якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність компетентного органу, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган.
 
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що звертаючись до суду з даним позовом, прокурор у повному обсязі виконав вимоги зазначених вище норм матеріального і процесуального права.
 
Так, у позовній заяві, прокурор вказав, що з 28 .07 2021 року Васильківська міська рада, будучи обізнаною про лист прокуратури від 23.07.2021 року, в якому були викладені виявлені порушення, до кінця вересня 2021 року не звернулась з позовом до суду, що на думку прокуратури свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкту владних повноважень, який всупереч інтересам держави не звертається з позовом за захистом її прав .
Як вбачається із листа Васильківської міської ради Київської області щодо представництва інтересів держави від 28.07.2021 р. № 574/01-23, міська рада повідомила Обухівську окружну прокуратуру, що викладені у листах факти, до цього часу посадовим особами міської ради відомі не були, а тому не готувалися позовні заяви до суду про захист права міської територіальної громади. У зв`язку із цим, з метою підготовки позовів до суду спрямованих на захист прав та інтересів міської територіальної громади просили прокуратуру надати наявні у них письмові докази порушень прав територіальної громади, які можуть бути використані, як докази у справах за позовами Васильківської міської ради. Також повідомили прокуратуру, що міська рада починає самостійно збирати докази які будуть достатні для звернення до суду із вище зазначеними позовами, однак на вказані дії потрібен час. Підсумовуючи зазначене повідомляють прокуратуру, що Васильківської міської радою будуть подані позовні заяви до суду спрямовані на захист порушених прав територіальної громади.
З огляду на те, що з часу надання такої відповіді до моменту звернення прокурора з позовом 13 жовтня 2021 року  минуло два з половиною    місяці, а позови так і не були подані, колегія суддів вважає, що висновок суду про відсутність у прокурора підстав для звернення з позовом в інтересах держави є передчасним.
При цьому суд, виходить з того, що два місяці достатньо для підготовки позовної заяви до суду, а відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", право на звернення до суду у прокурора виникає, окрім іншого і вразі неналежного здійснення компетентним органом захисту інтересів держави . 
З огляду на те, що Васильківською міською радою Київської області в розумні строки не були вжиті заходи для захисту інтересів держави, у прокурора виникло право на подачу позову.
Посилання суду першої інстанції на те, що прокурором не долучено до позову доказів притягнення посадових осіб до дисциплінарної відповідальності за не належне виконання своїх посадових обов`язків, на думку колегії суду не свідчать про відсутність у прокурора підстав для звернення до суду в інтересах держави. 
Відповідно до спеціального Закону - ст. 23 "Про прокуратуру", а також ЦПК України не передбачений обов`язок прокурора надавати такі докази до позовної заяви, а міститься лише обов`язок обґрунтування права на звернення до суду в інтересах держави. Подана позовна заява таке обґрунтування містила.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Колегія суддів вважає, що ухвала про повернення позову ухвалена з порушенням норм процесуального права, є необґрунтованою, постановлена на не повно з`ясованих обставинах справи, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 
Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК  України, суд
 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі: Васильківської міської ради задовольнити.
 
Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2021 року про повернення заяви скасувати, справу направити до Васильківського міськрайонного суду Київської області для продовження розгляду.
 
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повний текст постанови   складено 01 червня 2022 року.
Головуючий:                                                      
Судді: