УХВАЛА
 
27 червня 2022 року
м. Київ
 
справа № 212/456/22
провадження № 61-5455ск22 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Литвиненко І. В., розглянувши питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 березня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завданої смертю батька внаслідок професійного захворювання,
ВСТАНОВИВ:
У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат», на теперішній час Акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат», (надалі - АТ «Кривбасзалізрудком»), про стягнення моральної шкоди, завданої смертю батька внаслідок професійного захворювання в розмірі, в якому просив стягнути з відповідача на його користь, без утримання податків та зборів, моральну шкоду у розмірі 400 000,00 грн.
Рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 березня 2022 року позов задоволено частково.
Стягнуто з АТ «Кривбасзалізрудком» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 190 000,00 грн, без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів.
В іншій частині позову відмовлено.
Стягнуто з АТ «Кривбасзалізрудком» на користь держави судовий збір в розмірі                    1 900,00 грн.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2022 року апеляційну скаргу позивача задоволено частково.
Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 березня 2022 року в частині розміру моральної шкоди, стягнутої з відповідача                 АТ «Кривбасзалізрудком» на користь ОСОБА_1 змінено, збільшено цей розмір з 190 000,00 грн до 300 000,00 грн.
Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 березня 2022 року в частині розміру судового збору, стягнутого з відповідача АТ «Кривбасзалізрудком» на користь держави змінено, збільшено цей розмір з                                       1 900,00 грн до 3 000,00 грн.
В іншій частині рішення суду залишено без змін.
Стягнуто з АТ «Кривбасзалізрудком» за подання апеляційної скарги позивачем, на користь держави, судовий збір у розмірі 4 500,00 грн.
17 червня 2022 року АТ «Кривбасзалізрудком» направило засобами поштового зв`язку на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 березня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2022 року.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у малозначній справі, які не підлягають касаційному оскарженню.
В пункті 8 статті 129 Конституції України зазначено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно із пунктом 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет на 2022 рік» станом на 01 січня 2022 року встановлений прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 481,00 грн.
Ціна позову заявлена позивачем у розмірі 400 000,00 грн, тобто не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481х250 =                    620 250). 
Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України розташована серед Загальних положень цього Кодексу, яка поширюється й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною, враховуючи те, що спір є незначної складності, а ціна предмета спору у даній справі не перевищує встановленої законодавством межі.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
За правилами частин третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню, зокрема, судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково
Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей. З цього приводу скаржник зазначає, що на його переконання касаційна скарга стосується питання, що має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
Фундаментальне значення для формування правозастосовчої практики означає, що заявник у своїй касаційній скарзі ставить на вирішення суду касаційної інстанції проблему, яка, у випадку відкриття касаційного провадження Верховним Судом, впливатиме на широку масу спорів, створюючи тривалий у часі, відмінний від минулого підхід до вирішення актуальної правової проблеми.
Верховним Судом досліджено та взято до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено передбачених законом підстав для перегляду оскаржуваних судових рішень в касаційному порядку, оскільки заявником не наведено даних щодо фундаментального значення цього питання.
Отже, у Верховного Суду відсутні підстави для відкриття касаційного провадження. Інших підстав, які б спростовували віднесення цієї справи до категорії малозначних, касаційна скарга не містить і суд касаційної інстанції їх не встановив.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.
Зазначене відповідає Рекомендаціям № R(95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 7 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).
Оскільки АТ «Кривбасзалізрудком» подало касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, які не підлягають касаційному оскарженню, випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не встановлено, то у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
Керуючись статтями 19, 389, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від                              03 березня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про стягнення моральної шкоди, завданої смертю батька внаслідок професійного захворювання.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати особі, яка подавала касаційну скаргу.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                             Є. В. Петров
                                                                                                                      А. І. Грушицький
                                                                                                                       І. В. Литвиненко