ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" червня 2022 р.           Справа№ 910/6602/21
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Полякова Б.М.
суддів:            Гарник Л.Л. 
          Остапенка О.М. 

за участю секретаря судового засідання Дюкаревої І.М.
розглянувши апеляційну скаргу ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія                 
на ухвалу Господарського суду м. Києва від 11.01.2022
у справі № 910/6602/21 (суддя Мандриченко О.В.)
за позовом         Мерк Шарп енд Доме Корп. ;
до             ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія                         (відповідач 1);                         
Міністерство охорони здоров`я України (відповідач 2);                         
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача 2
Державне підприємство "Державний експертний центр Міністерства охорони здоров`я України";
про         захист порушеного права інтелектуальної власності
за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 14.06.2022
ВСТАНОВИВ:
До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Мерк Шарп енд Доме Корп. до ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія (відповідач 1) та Міністерства охорони здоров`я України (відповідач 2) про захист порушеного права інтелектуальної власності.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 05.05.2021 року прийнято справу №910/6602/21 до провадження суддею Мандриченком О.В. та відкрито провадження.
Ухвалою господарського суду міста Києва від 11.01.2022, серед іншого, призначено у справі № 910/6602/21 експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручити Науково-дослідному інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України. На вирішення експертів поставити наступне запитання:-   Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф»?
Ключовим мотивом ухвали є:
-          з`ясування спірних питань, що виникли між сторонами, підтвердження або спростування правових позицій сторін (встановлення достовірності та справжності поданого суду письмового доказу) вимагає спеціальних знань.        
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія   звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу місцевого суду про призначення експертизи та прийняти нове рішення, яким призначити первинну судову експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручити одному з наступних атестованих судових експертів: - Томачинський Сергій Миколайович (Науково-дослідний центр судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України; 01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26, оф. 501);- Фоя Оксана Анатоліївна (Науково-дослідний центр судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України; 01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26, оф. 501); -Чабанець Тетяна Миколаївна (Науково-дослідний центр судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України; 01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26, оф. 501); - Андреева Альона Вікторівна (02097, м. Київ, пров. Рильський, 10, оф. 14); -Стародубов Ігор Вадимович (ДП «Інформаційні судові системи»; 03045, м. Київ, вул. Плещеева, 10). На вирішення первинної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності поставити наступні питання: « 1.Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф»? 2.Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у процесі виготовлення лікарського засобу «Касполіоф»?».
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №                 910/6602/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М.,                 судді: Гарник Л.Л., Остапенко О.М. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019.
Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого         законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.02.2022 апеляційну скаргу ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія         на ухвалу Господарського суду м. Києва від 11.01.2022 у справі №                 910/6602/21 залишено без руху. Зобов`язано ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, усунути недоліки апеляційної скарги, шляхом подання доказів сплати судового збору в сумі 2         481 грн та направлення копії апеляційної скарги іншим сторонам у справі.
На виконання ухвали від 08.02.2022 ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія         подало до апеляційного суду заяву з доказами сплати судового збору в розмірі 2         481 грн та направлення копії апеляційної скарги іншим сторонам у справі.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.02.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/6602/21, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги,         до надходження матеріалів справи.
На виконання ухвали від 22.02.2022 з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи № 910/6602/21.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.04.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія   на ухвалу Господарського суду м. Києва від 11.01.2022 у справі №910/6602/21, розгляд справи призначено на 14.06.2022.
Колегія зауважує, що стосовно розгляду справи, який було призначено на 14.06.2022 сторони апеляційного провадження були повідомленні всіма можливими способами в умовах воєнного стану введеного в Україні, а саме: ухвалу про призначення розгляду справи було направлено на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи, інформація про розгляд справи була оприлюднена на офіційному сайті Північного апеляційного господарського суду, за наявності реєстрації в  Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі на офіційні електронні адреси таких осіб.
При цьому колегія суддів робить акцент на тому, що відповідно до приписів частин 6 та 7 статті 6 ГПК України: «Адвокати, реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку».
В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").
Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла до висновку, що враховуючи положення ч. 3 ст. 202 ГПК України, неявка сторін судове засідання не може бути підставою для відкладення розгляду справи.
До Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання апелянта про відкладення розгляду справи на іншу дату.
Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів зазначає наступне.
Указом Президента України №   64/2022 від 24.02.2022р., у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Згідно з указами Президента України №       133/2022 від 14.03.2022р.та № 259/2022 від 18.04.2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 26 березня 2022 року строком на 30 діб та з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
При цьому, слід зауважити, що діяльність судів України в період воєнного стану регламентується, зокрема, Законом України "Про правовий режим воєнного стану", статтею 12-2 якого визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Отже, положеннями Закону України "Про правовий режим воєнного стану" унормовано, що навіть в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право особи на судовий захист.
До того-ж, у відповідності до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади; характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
В умовах російської агресії на території України, кожен державний     орган, кожен господарюючий суб`єкт , кожна людина повинні робити все, що в їх силах для досягнення перемоги над ворогом.   
У зв`язку з чим, колегія суддів зазначає, що в період воєнного стану основною задачею господарських судів є забезпечення роботи економіки, шляхом вирішення в максимально короткі строки спорів між суб`єктами господарювання, з метою відновлення товарно-грошових відносин між ними, що в свою чергу призводить до наповнення бюджету країни, який в період воєнного стану дає можливість підвищувати обороноздатність країни.
За таких обставин, з урахуванням задач господарських судів, приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, введення в Україні воєнного стану, судова колегія вважає за можливе розглянути дану справу в строк, який є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи. 
Враховуючи вищевикладене, з огляду на положення Закону України "Про правовий режим воєнного стану" щодо недопустимості припинення повноважень судів в умовах воєнного стану, висновки Європейського суду з прав людини у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» та те, що явка учасників справи в суд апеляційної інстанції не визнавалася обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не їх обов`язком, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.
В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши пояснення учасників судового засідання, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Як вбачається з матеріалів справи, представником позивача в підготовчому засіданні було подано клопотання про призначення експертизи об`єктів інтелектуальної власності.
Позивач вказував, що має підстави вважати, що діючою речовиною лікарського засобу «Касполіоф», є сполука каспофунгін, тотожна з композицією, яка захищена патентом України № 55409.   
Оскільки з`ясування спірних питань, що виникли між сторонами, підтвердження або спростування правових позицій сторін (встановлення достовірності та справжності поданого суду письмового доказу) вимагає спеціальних знань, судом першої інстанції, враховуючи приписи ч. 1 ст. 99 ГПК України, було призначено експертизу об`єктів інтелектуальної власності у справі № 910/6602/21, проведення якої доручено Науково-дослідному інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України. На вирішення експертів поставити наступне запитання:-     Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф»?
Не погоджуючись із вказаною ухвалою, відповідач 1 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати частково і ухвалити нове рішення, яким:
1.          призначити первинну судову експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручити одному із запропонованих Відповідачем 1 атестованих судових експертів;
2.          на вирішення первинної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності поставити наступні питання:
·          Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф»?
·          Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у процесі виготовлення лікарського засобу «Касполіоф»?
В своїй апеляційній скарзі, відповідач 1 стверджує, що судова експертиза у вказаній справі була доручена не атестованій експертній установі, тобто органу, який не може проводити вказану експертизу. Проте, колегія суддів не погоджується із твердженням відповідача 1 з огляду на наступне.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судову експертизу», до державних спеціалізованих установ належать:
·          науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;
·          науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;
·          експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.
Водночас, вказаною статтею передбачено, що виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз. Тобто, в інших же випадках судову експертизу можуть здійснювати судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених Законом.
У зв`язку з цим, з метою проведення судової експертизи в розумні строки, позивач просив суд призначити її проведення судовим експертам Дорошенку О.Ф. та Жихареву О.С., які є працівниками Науково-дослідного інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України. Вказані експерти неодноразово залучалися судами для проведення судових експертиз з аналогічних питань, і зарекомендували себе як відповідальних, об`єктивних, неупереджених експертів.
Більше того, у всіх інших випадках, коли судом було доручено проведення експертизи Науково-дослідному інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України, експертиза проводилась не самостійно інститутом, а відповідними судовими експертами, які є його працівниками.
Також відповідач 1 пропонує свої кандидатури атестованих судових експертів. Проте, колегія суддів звертає увагу суду на наступне.
В Науково-дослідному центрі судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України наразі працюють лише три експерти, атестовані за спеціальністю 13.3 «Дослідження пов`язані з винаходами і корисними моделями»: Томачинський Сергій Миколайович, Фоя Оксана Анатоліївна та Чабанець Тетяна Миколаївна. Проте, із перелічених трьох судових експертів, які наразі залучаються судами для проведення судових експертиз щодо винаходів - активних діючих речовин лікарських засобів, тільки Чабанець Тетяна Миколаївна має вищу хімічну освіту.
Враховуючи те, що дослідженню підлягає винахід, яким захищена активна діюча речовина лікарського засобу, експерт, який проводитиме судову експертизу, окрім експертної спеціальності 13.3. має також мати й хімічну освіту, якої також немає і у запропонованих відповідачем 1 судових експертів Андрєєвої Альони Вікторівни та Стародубова Ігоря Вадимовича.
Щодо питання, поставленого на вирішення експерту
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11 січня 2022 року у справі № 910/6602/21 було поставлено на вирішення експерта наступне питання:
·          Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф»?
Відповідач 1 не погоджується з питанням, поставленим судом перед експертом і вважає, що на вирішення первинної судової експертизи об`єктів інтелектуальної власності, окрім зазначеного вище питання, має бути поставлене ще одне:
·          Чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у процесі виготовлення лікарського засобу «Касполіоф»?
Проте, колегія суддів вважає, що постановка даного питання не відповідає обставинам справи. Патентом України № 55409 окремо захищено фармацевтичну композицію каспофунгін та спосіб її отримання. Дослідження безпосереднього процесу виготовлення лікарського засобу "Касполіоф", який окрім сполуки каспофунгін також містить інші компоненти, не відповідатиме на питання чи використано безпосередньо винахід.
Водночас, при дослідження питання, чи використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу за патентом України № 55409, або ознаку еквівалентну їй, у лікарському засобі «Касполіоф», експерт буде досліджувати чи використано і фармацевтичну композицію, і спосіб її отримання, а також спосіб лікування, які також захищені вказаним патентом.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. 
У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.
З огляду на викладене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення першої інстанції - без змін як такого, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.
У зв`язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні апеляційної скарги та залишає без змін раніше ухвалене судове рішення, на скаржника покладаються витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.
У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про розгляд справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.
Керуючись ст. ст.  253-255, 269, 276, 277,  281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Апеляційну скаргу ЛЛС Ромфарм Компані Джорджія  на ухвалу Господарського суду м. Києва від 11.01.2022 у справі № 910/6602/21 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду м. Києва від 11.01.2022 у справі № 910/6602/21 залишити без змін.
3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
4. Справу №910/6602/21 повернути до Господарського суду міста Києва.
5. Дану постанову направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.
Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:
"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."
6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя                                                            Б.М. Поляков 

Судді                                                                                Л.Л. Гарник

                                                                                О.М. Остапенко

Повний текст складено 20.06.2022