П О С Т А Н О В А

      І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
 
05 травня 2022 року                                                                                    м. Київ
 
Справа № 373/1663/21
Провадження № 22-ц/824/3042/2022
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
                                   судді-доповідача Стрижеуса А.М., 
                                   суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.
                                   
учасники справи:              позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Приватне Акціонерне Товариство «ДТЕК Київські 
регіональні електромережі»,
                                               
розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Савченко Ольги В?ячеславівни на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2021 року у складі судді Реви О. І. у справі за позовом  ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором,
 
В С Т А Н О В И В:
 
Історія справи
 
Короткий зміст позовних вимог
 
Увересні 2021 року  ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором.
Позов ОСОБА_1 мотивувала тим, що 14 грудня 2020 року між сторонами укладено договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу 
№ К-18-20-0145.
Позивачка вказувала, що у порушення умов вказаного договору, їй було надано послугу зі стандартного приєднання до електричних мереж системи розподілу лише
 25 березня 2021 року, а не 13 лютого 2021 року, як визначено умовами договору. На підтвердження цього факту надала суду Акт № 488641 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому.
 
Таким чином, відповідно до умов договору відповідач має сплатити на користь позивача компенсацію за 40 днів затримки виконання зобов`язання в розмірі 20 відсотків від суми договору, що складає 12 585,60 грн. 
ОСОБА_1 просила стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на її користь суму заборгованості за порушення строк укладання послуги із стандартного приєднання у розмірі 12 585,60 грн, суму штрафу у розмірі 2 517,12 грн, судовий збір у розмірі 908,00 грн та суму витрат на правову допомогу у розмірі 
5 000,00 грн.
Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 
08 жовтня 2021 року прийнято справу до свого провадження та відкрито провадження у цій справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
 
Доводи інших учасників справи
 
У листопаді 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» подало до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором відмовити.
 
Короткий зміст оскаржуваного судового рішення
 
            Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 
13 грудня 2021 року у задоволенні позовних вимог  ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором відмовлено.
            Рішення суду мотивовано відсутністю порушених відповідачем своїх зобов?язань за договором від 14 грудня 2020 року № К-18-20-0145 про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу.
 
            Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги
 
24грудня2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 через засоби поштового зв?язку подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Переяслав Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2021 року та ухвалити нове судове рішення, яким стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на користь ОСОБА_1 суму заборгованості за порушення строк укладання послуги із стандартного приєднання у розмірі 12 585,60 грн., суму штрафу у розмірі 2 517,12 грн., судовий збір у розмірі 1 816,00 грн. та суму витрат на правову допомогу у розмірі 5 000,00 грн.
            Апеляційна скарга мотивована тим, що факт надання послуги з приєднання повинен був бути підтверджений актом щодо надання послуги з приєднання, а відтак посилання суду першої інстанції на довідку від 12 лютого 2021 року № К-18-20-0145 є безпідставним, оскільки вона не є належним доказом у справі. Заявник також вказує, що позивачку було позбавлено права на подання відповіді на відзив на позовну заяву та можливості брати участь у судовому засіданні.
 
Рух апеляційної скарги та матеріалів справи
 
            Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 28 грудня 2021 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.
 
            Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 грудня 2021 року витребувано з Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області матеріали цивільної справи № 373/1663/21 за позовом  ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором.
            19 січня 2022 року матеріали цивільної справи № 373/1663/21 за позовом 
 ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договоромнадійшли до Київського апеляційного суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Савченко О. В., на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2021 року залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали. Заявнику необхідно було доплатити судовий збір в розмірі 454,00 грн. за подання апеляційної скарги на рішення суду.
На виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2022 року, заявником надано квитанцію про доплату судового збору у розмірі, визначеному судом.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 лютого 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Савченко О. В. на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2021 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором.
Копію ухвали про відкриття провадження разом з копією апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2022 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову у даній справі становить 15 1002,72 грн, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн х 100 = 248100,00 грн). 
А за правилами частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
 
Доводи інших учасників справи
 
            Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
 
Позиція Київського апеляційного суду
 
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
 
Фактичні обставини справи
 
            Встановлено, що позивачці на праві приватної власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відомостями з Державного Реєстру речових прав на нерухоме майно, сформованому на електронний запит суду.
            14 грудня 2020 року між ПрАТ «Київобленерго» та ОСОБА_1 було укладено Договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу 
№ К-18-20-0145.
Позивач за Договором не підписала сам текст Договору, про що свідчить відсутність її підпису. Однак, сплативши 15 грудня 2020 року певну суму грошових коштів на виконання умов такого Договору вона прийняла пропозицію укласти договір, а отже ця дія є прийняттям його умов та засвідчила бажання позивача укласти Договір. Доказів відкликання позивачем своєї відповіді про прийняття пропозиції укласти Договір в суді не здобуто. Отже, суд виходить з того, що факт укладення Договору ніким не оспорюється і визнається обома сторонами.
            Відповідно до п.1.1. Договору до електричних мереж системи розподілу Виконавця послуг приєднуються: індивідуальний житловий будинок, місце розташування об`єкта замовника: АДРЕСА_1 , кад. № 3223387204:04:001:075. Пунктом 2.1 цього Договору передбачено, що виконавець послуг забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта Замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього Договору.
Відповідно до підпункту 3.1.1 пункту 3.1. Договору виконавець послуг зобов`язаний: розпочати (після виконання замовником зобов`язань щодо авансової оплати в розмірі 20 відсотків плати, визначеної пунктом 4.1 цього Договору) в установленому порядку приєднання об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу.
Забезпечити в установленому порядку приєднання (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від місця забезпечення потужності точки приєднання) об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу у строки, встановлені цим Договором, після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктом 3.2.3 пункту 3.2 цього Договору.
За цією умовою Договору замовник зобов`язаний оплатити вартість наданих виконавцем послуг з приєднання електроустановок замовника до електричних мереж системи розподілу в точці приєднання.
Відповідно до пункту 4.1 Договору плата за приєднання становить 62 928,00 грн. Пунктом 4.3 Договору передбачено, що у випадку відсутності необхідності відведення земельних ділянок під будівництво об`єктів електроенергетики для приєднання електроустановок замовника замовник сплачує попередню оплату за приєднання на поточний рахунок виконавця послуг у розмірі 100 відсотків плати, визначеної пунктом 4.1 цього Договору, упродовж 5 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати укладення цього Договору сторонами.
15 грудня 2020 року по платіжному дорученню № 6244278 з поточного рахунку ОСОБА_3 через АТ «ОТП Банк» на рахунок ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було перераховано 62 928,00 грн. Призначення платежу у цьому документі не зазначене, хоча сума відповідає сумі Договору. Також, позивачем не надано суду доказів правомірності здійснення оплати за Договором третьою особою, яка не є стороною правочину.
            Укладений між сторонами Договір не містить чіткого строку виконання відповідачем свого обов`язку про приєднання об`єкта позивача до електричних мереж системи розподілу. Так, пункт 3.1.2 Договору передбачає обов`язок здійснення відповідачем первинного підключення електроустановок позивача з метою проведення випробувань електрообладнання схеми зовнішнього електрозабезпечення електроустановок позивача та підключити електроустановки позивача до електричних мереж системи розподілу після повної (стовідсоткової) оплати послуги з приєднання впродовж 5 робочих днів після отримання заяви позивача, після виконання сторонами умов цього Договору та укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії.
12 лютого 2021 року відбулося підключення за Договором про що свідчить довідка № К-18-20-0145 від 12 лютого 2021 року.
 
Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права
 
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини;
Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша стаття 526 ЦК України).
Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).
Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
Установивши відсутність порушення відповідачем зобов`язання за договором від 14 грудня 2020 року про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу 
№ К-18-20-0145, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок про відмову у задоволенні позову, оскільки згідно довідки № К-18-20-0145 від 12 лютого 2021 року, відповідачем було здійснено підключення за Договором від 14 грудня 2020 року про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу № К-18-20-0145. Вказана довідка позивачкою не спростована.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 
18 липня 2006 року).
 
Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги
 
Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2021 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Савченко Ольги В?ячеславівни залишити без задоволення.
Рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області 
від 13 грудня 2021 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за порушення строку надання послуг за договором залишити без змін.
Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
 
Суддя-доповідач:                                         А.М. Стрижеус
                
Судді:                                                            Л.Д. Поливач
 
                                                                       О.І. Шкоріна