ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2022 року	Львів	Справа № 140/10085/21 пров. № А/857/449/22	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача                                                                 Шинкар Т.І.,
суддів                                                                                   Іщук Л.П.,
                                                                                             Обрізка І.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові апеляційну скаргу Рівненської митниці Державної митної служби України на рішення Волинського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Смокович В.І.), ухвалене за правилами спрощеного позовного провадження в м.Луцьк 29 листопада 2021 року, повне судове рішення складено 29 листопада 2021 року, у справі №140/10085/21 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Поліської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товару, 

В С Т А Н О В И В:

15.09.2021 Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся в суду з позовом до Поліської митниці Держмитслужби, просив визнати протиправними та скасувати рішення Поліської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів: від    21 травня 2021 року №UA204120/2021/000178/2, від 22 травня 2021 року №UA204120/2021/000179/2, від 21 квітня 2021 року №UA204120/2021/000161/1, від 17 квітня 2021 року №UA204120/2021/000158/1, від 16 квітня 2021 року №U А204120/2021/000155/1.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року позов задоволено.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що поглиблена перевірка документів, доданих до митної декларації, на предмет їх достовірності та правильності визначення митної вартості товару, здійснюється виключно при спрацюванні системи управління ризиками або у випадках, які визначаються співробітниками митниці на основі власного досвіду чи інтуїції. Суд першої інстанції вказав, що факт відхилення рівня задекларованої митної вартості від рівня митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не стосується обставин справи; він стосується фактів, які були зафіксовані під час провадження справ щодо інших товарів. Суд першої інстанції зазначив, що факт відхилення рівня митної вартості є лише приводом для вчинення певних адміністративних процедур, проте сам собою не є доказом у справі, у якій провадяться адміністративні (митні) процедури. Суд першої інстанції вказав, що правові акти суб`єкта владних повноважень, в тому числі процедурне рішення митного органу про витребування додаткових документів, може бути ухвалене ґрунтуючись лише на доказах у справі, а такими доказами передусім є документи, додані до митної декларації. Суд першої інстанції зазначив, що ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Таким чином, вказано, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані позивачем документи містять істотні розбіжності, чи в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Рівненська митниця Державної митної служби України подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Волинського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції здійснено неповне з`ясування обставин справи, не залучено як співвідповідачем Волинську митницю, в зоні діяльності якої з 01.07.2021 перебуває митний пост «Луцьк», а тому відповідач не мав можливості належним чином надати обґрунтовані заперечення та пояснення по суті спору. Вважає, що судом першої інстанції порушені норми процесуального права та неповно досліджено докази у справі.
Судом апеляційної інстанції задоволено клопотання скаржника та здійснено заміну відповідача - Поліської митниці Держмитслужби, правонаступником - Рівненською митницею Державної митної служби України.
Враховуючи положення статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо можливості розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.
Як встановлено судом першої інстанції з матеріалів справи, між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Покупець) та Glory sp. Z.o.o. (Польща) (Продавець) укладено контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA, відповідно до умов якого Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити картоплю свіжу продовольчу врожаю 2020 року (далі - Товар), зазначений в рахунках-фактурах, які є невід`ємною частиною цього договору. Поставка Товару здійснюється окремими партіями. Асортимент, кількість, ціна одиниці товару узгоджуються Сторонами і закріплюються в рахунку-фактурі. Країна походження Товару - Республіка Польща.
Ціни за одиницю Товару встановлюються в польських злотих (PLN). Вартість тари включена у вартість товару. Загальна сума контракту складає 630 000,00 польських злотих. Оплата за товар проводиться покупцем на умовах 100% передоплати шляхом перечислення коштів на розрахунковий рахунок продавця, вказаний в цьому Договорі до моменту відвантаження, на підставі виставлених рахунків-фактур (проформ-інвойсів) відправлених Покупцеві Продавцем електронною поштою (підпункти 2.1.-2.3. контракту).
Згідно із підпунктами 3.1.-3.3. укладеного контракту поставка Товару здійснюється автомобільним транспортом на умовах Інкотермс-2010 DAP м. Луцьк. Відвантаження Товару повинна бути здійснено в термін 10-ти днів з моменту отримання повної оплати. На всі види Товару продавець надає покупцеві комплект документів (підтверджують походження, якість, кількість) необхідний для вивезення товару за межі Республіки Польща (CMR, фіто-санітарний сертифікат, рахунок-фактура, пакувальний лист, сертифікат якості).
За вказаним контрактом Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 придбав у Польської фірми Glory sp. Z.o.o. Товар - картоплю свіжу продовольчу, та з метою митного оформлення декларант подав наступні митні декларації: від 21 травня 2021 року №UA204120/2021/077549, товар: овочі свіжі: картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року, вага нетто - 22000 кг, ГОСТ 7176-85, умови зберігання при температурі від +2 гр С до + 5 гр С, термін придатності 10 місяців, упакована та фасована в 880 поліетиленові сітки на дерев`яних піддонах. Виробник - WRZOSEK STANISLAW, PL (а.с.114-115); від 22 травня 2021 року №UA204120/2021/078448, товар: овочі свіжі: картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року, вага нетто - 22000 кг, ГОСТ 7176-85, умови зберігання при температурі від +2 гр С до + 5 гр С, термін придатності 10 місяців, упакована та фасована в 1466 поліетиленові сітки вагою по 15 кг 1 поліетиленова сітка вагою по 10 кг. Виробник - WRZOSEK STANISLAW, PL (а.с.153-154); від 21 травня 2021 року №UA204120/2021/057869, товар: овочі свіжі: картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року, вага нетто - 22000 кг, ГОСТ 7176-85, умови зберігання при температурі від +2 гр С до + 5 гр С, термін придатності 10 місяців, упакована та фасована в 880 поліетиленові сітки вагою по 25 кг на дерев`яних піддонах. Виробник - GOSPODARSTWO ROLNE, PL (а.с.87-88); від 17 квітня 2021 року №UA204120/2021/055607, товар: овочі свіжі: картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року, вага нетто - 22000 кг , ГОСТ 7176-85, умови зберігання при температурі від +2 гр С до + 5 гр С, термін придатності 10 місяців, упакована та фасована в 880 поліетиленові сітки вагою по 25 кг, розміщенні на дерев`яних піддонах. Виробник - WRZOSEK STANISLAW, PL (а.с.59-60); від 16 квітня 2021 року №UA204120/2021/054877, товар: овочі свіжі: картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року, вага нетто - 22000 кг , ГОСТ 7176-85, умови зберігання при температурі від +2 гр С до + 5 гр С, термін придатності 10 місяців, упакована та фасована в 1466 поліетиленові сітки вагою по 15 кг, 1 поліетиленова сітка вагою 10 кг. Виробник - GOSPODARSTWO ROLNE, PL (а.с.29-30).
У вказаних деклараціях вартість визначена за основним методом - за ціною договору (контракту), а саме: 5500 PLN.
Для підтвердження митної вартості до митної декларації від 16 квітня 2021 року №UA204120/2021/054877 декларант додав такі документи: зовнішньоекономічний контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA; рахунок-проформа (інвойс) від 13 квітня 2021 року №28, №29, №31; банківський платіжний документ (MUR) 33 від 13 квітня 2021 року; прайс-лист виробника товару від 01 квітня 2021 року; рахунок-фактуру 31 від 14 квітня 2021 року; сертифікат якості від 14 квітня 2021 року №31; пакувальний лист від 14 квітня 2021 року №31; фітосанітарний сертифікат від 14 квітня 221 року; експортну декларація (країни відправлення товару) 21PL301010E0405859 від 14 квітня 2021 року; листи-пояснення Glory sp. Z.o.o. (Польща) від 14 квітня 2021 року №31(а.с.40-56).
За результатами опрацювання митницею поданих документів 16 квітня 2021 декларанту надіслано електронне повідомлення, із вимогою надати додаткові документи про підтвердження визначеної митної вартості товарів, що імпортувались, у відповідь на яке Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 листом надав пояснення (а.с.35-39).
Однак, митницею прийнято рішення №U А204120/2021/000155/1 від 16 квітня 2021 року  про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого визначено митну вартість товару за резервний методом у розмірі 16 830,00 PLN (замість 5500 PLN, що заявлена декларантом).
У графі 33 вказаного рішення зазначено, що вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, заявленим декларантом, оскільки декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини п`ятої статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; в платіжному дорученні в іноземній валюті від 13 квітня 2021 року №(MUR) 33 в 70 графі (деталі оплати) зазначений інвойс №28, №29, №30, №31 від 13 квітня 2021 року, тоді як до митного оформлення додано інвойс від 14 квітня 2021 року №31; до митного оформлення подано декларацію країни відправлення від 14 квітня 2021 року №21PL301010Є0405859, а якій числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначеного в інвойсі від 14 квітня 2021 року №31.
Митниця володіє інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від               16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160 - 0,20 USD/кг.)
За результатом проведеної відповідно до положень частини четвертої статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці.
Митну вартість імпортованого товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей: МД від 16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160 - 0,20 USD/кг та числове значення митної вартості товару №1 у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації становить 16830,0000 злотих та в національній валюті України - 123621,3990 грн РМВ товару становить 0,20 USD/кг (0,765 злотих/кг) (а.с.31-32).
Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів здійснено за МД від     16 квітня 2021 року №UA204120/2021/055337 (а.с.27-28).
Для підтвердження митної вартості до митної декларації від 17 квітня 2021 року №UA204120/2021/055607 декларант додав такі документи: зовнішньоекономічний контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA; рахунок-проформа (інвойс) від 15 квітня 2021 року №32; банківський платіжний документ (MUR) 34 від 15 квітня 2021 року; прайс-лист виробника товару від 01 квітня 2021 року; рахунок-фактуру 32 від 15 квітня 2021 року; сертифікат якості від 15 квітня 2021 року №32; пакувальний лист від 15 квітня 2021 року №32; фітосанітарний сертифікат від 15 квітня 221 року; експортну декларація (країни відправлення товару) від 15 квітня 2021 року №21PL301010E0412702; листи-пояснення Glory sp. Z.o.o. (Польща) від 15 квітня 2021 року №31(а.с.71-84).
За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту 17 квітня 2021 року надіслано електронне повідомлення, із вимогою надати додаткові документи про підтвердження визначеної митної вартості товарів, що імпортувались, у відповідь на яке Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 листом надав пояснення (а.с.67-70).
Однак, митний орган прийняв рішення №UA204120/2021/000158/1 від 17 квітня 2021 року про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого визначив митну вартість товару за резервний методом у розмірі 16830,00 PLN (замість 5500 PLN, що заявлена декларантом).
У графі 33 вказаного рішення зазначено, що вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, заявленим декларантом, оскільки декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини п`ятої статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; до митного оформлення подано декларацію країни відправлення від 15 квітня 2021 року №21PL301010E0412702, а якій числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначеного в інвойсі від 15 квітня 2021 року №32.
Митниця володіє інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від              16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160 - 0,20 USD/кг.)
За результатом проведеної відповідно до положень частини четвертої статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці.
Митну вартість імпортованого товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей: МД від 16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160 - 0,20 USD/кг та числове значення митної вартості товару №1 у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації становить 16830,0000 злотих та в національній валюті України - 123621,3990 грн РМВ товару становить 0,20 USD/кг (0,765 злотих/кг) (а.с.61-62).
Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів здійснено за МД від      17 квітня 2021 року №UA204120/2021/055685 (а.с.57-58).
Для підтвердження митної вартості до митної декларації від 17 квітня 2021 року №UA204120/2021/055607 декларант додав такі документи: зовнішньоекономічний контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA; рахунок-проформа (інвойс) від 19 квітня 2021 року №35; банківський платіжний документ (MUR) 35 від 19 квітня 2021 року; прайс-лист виробника товару від 01 квітня 2021 року; рахунок-фактуру 35 від 19 квітня 2021 року; сертифікат якості від 19 квітня 2021 року №35; пакувальний лист від 19 квітня 2021 року №35; фітосанітарний сертифікат від 19 квітня 2021 року; експортну декларація (країни відправлення товару) від 19 квітня 2021 року №21PL301010Е0429372; листи-пояснення Glory sp. Z.o.o. (Польща) від 19 квітня 2021 року №31(а.с.98-111).
За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту 21 квітня 2021 року надіслано електронне повідомлення, із вимогою надати додаткові документи про підтвердження визначеної митної вартості товарів, що імпортувались, у відповідь на яке Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 листом надав пояснення (а.с.93-97).
Однак, митний орган прийняв рішення №UA204120/2021/000161/1 від 21 квітня 2021 року про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого визначив митну вартість товару за резервний методом у розмірі 16632,00 PLN (замість 5500 PLN, що заявлена декларантом).
У графі 33 вказаного рішення зазначено, що вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, заявленим декларантом, оскільки декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини п`ятої статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; до митного оформлення подано декларацію країни відправлення від 19 квітня 2021 року №21PL301010Е0429372, а якій числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначеного в інвойсі від 19 квітня 2021 року №35.
Митниця володіє інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від              19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг.)
За результатом проведеної відповідно до положень частини четвертої статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58- 63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці.
Митну вартість імпортованого товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей: МД від 19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг та числове значення митної вартості товару №1 у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації становить 16632 злотих та в національній валюті України - 123278.0472 грн РМВ товару становить 0,20 USD/кг (0,765 злотих/кг) (а.с.31-32).
Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів здійснено за МД від      21 квітня 2021 року №UA204120/2021/058468 (а.с.85-86).
Для підтвердження митної вартості до митної декларації від 21 травня 2021 року №UA204120/2021/077549 декларант додав такі документи: зовнішньоекономічний контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA; рахунок-проформа (інвойс) від 14 травня 2021 року №49; банківський платіжний документ (MUR) 40 від 14 травня 2021 року; прайс-лист виробника товару від 01 квітня 2021 року; рахунок-фактуру 49 від 19 травня 2021 року; сертифікат якості від 19 травня 2021 року №49; пакувальний лист від 19 травня 2021 року №49; фітосанітарний сертифікат від 19 травня 2021 року; експортну декларація (країни відправлення товару) від 19 травня 2021 року №21РL301010Е0563062; листи-пояснення Glory sp. Z.o.o. (Польща) від 19 травня 2021 року (а.с.126-139).
За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту 21 травня 2021 року надіслано електронне повідомлення, із вимогою надати додаткові документи про підтвердження визначеної митної вартості товарів, що імпортувались, у відповідь на яке Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 листом надав пояснення (а.с.120-125).
Однак, митний орган прийняв рішення №UA204120/2021/000178/2  від 21 травня 2021 року про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого визначив митну вартість товару за резервний методом у розмірі 16500,00 PLN (замість 5500 PLN, що була заявлена декларантом).
У графі 33 вказаного рішення зазначено, що вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, заявленим декларантом, оскільки декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини п`ятої статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; до митного оформлення подано декларацію країни відправлення від 20 травня 2021 року №21РL301010Е0569217, а якій числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначеного в інвойсі від 19 травня 2021 року №49; додатково наданий висновок експерта від 21 травня 2021 року №119/2021 містить інформацію про вартість товарів на рівні, заявленому декларантом. Попри це, у висновку чітко зазначено, що дана вартість не включає транспортних витрат, тобто вартості витрат на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України та витрат на навантаження та страхування, що передбачені частиною десятою статті 58 МК України, Тобто додатково наданий декларантом висновок не підтверджує вартість, заявлену декларантом.
Митниця володіє інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від               19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг.)
За результатом проведеної відповідно до положень частини четвертої статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58- 63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці.
Митну вартість імпортованого товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей: МД від 19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг та числове значення митної вартості товару №1 у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації становить 16500,00 злотих та в національній валюті України - 122585,1 грн РМВ товару становить 0,20 USD/кг (0,75 злотих/кг) (а.с.116-117).
Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів здійснено за МД від    21 травня 2021 року №UA204120/2021/077753 (а.с.112-113).
Для підтвердження митної вартості до митної декларації від 22 травня 2021 року №UA204120/2021/078448 декларант додав такі документи: зовнішньоекономічний контракт від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA; рахунок-проформа (інвойс) від 20 травня 2021 року №50; банківський платіжний документ (MUR) 41 від 20 травня 2021 року; прайс-лист виробника товару від 01 квітня 2021 року; рахунок-фактуру 50 від 20 травня 2021 року; сертифікат якості від 20 травня 2021 року №50; пакувальний лист від 20 травня 2021 року №50; фітосанітарний сертифікат від 20 травня 2021 року; експортну декларація (країни відправлення товару) від 20 травня 2021 року №21РL301010Е0569217; листи-пояснення Glory sp. Z.o.o. (Польща) від 20 травня 2021 року (а.с.165-178).
За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту 22 травня 2021 року надіслано електронне повідомлення, із вимогою надати додаткові документи про підтвердження визначеної митної вартості товарів, що імпортувались, у відповідь на яке позивачем листом було надано пояснення (а.с.159-164).
Однак, відповідач прийняв рішення від 22 травня 2021 року №UA204120/2021/000179/2 про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого визначив митну вартість товару за резервний методом у розмірі 16 266,80 PLN (замість 5500 PLN, що заявлена декларантом).
У графі 33 вказаного рішення зазначено, що вартість імпортованих товарів не може бути визнана за рівнем, заявленим декларантом, оскільки декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини п`ятої статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; до митного оформлення подано декларацію країни відправлення від 19 травня 2021 року №21РL301010Е0563062, а якій числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначеного в інвойсі від 20 травня 2021 року №50; додатково наданий висновок експерта від 21 травня 2021 року №119/2021 містить інформацію про вартість товарів на рівні, заявленому декларантом. Попри це, у висновку чітко зазначено, що дана вартість не включає транспортних витрат, тобто вартості витрат на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України та витрат на навантаження та страхування, що передбачені частиною десятою статті 58 МК України, Тобто додатково наданий декларантом висновок не підтверджує вартість, заявлену декларантом.
Митниця володіє інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від               19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг.)
За результатом проведеної відповідно до положень частини четвертої статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці.
Митну вартість імпортованого товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей: МД від 19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг та числове значення митної вартості товару №1 у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації становить 16266,8000 злотих та в національній валюті України -120852,5639 грн РМВ товару становить 0,20 USD/кг (0,7394 злотих/кг) (а.с.155-156).
Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів було здійснено за МД від 22 травня 2021 року №UA204120/2021/078536 (а.с.151-152).
Не погоджуючись із прийнятими рішеннями про коригування митної вартості товарів, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно частини 1 статті 246 Митного кодексу України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частина 1, 2 статі 51 МК України).
Відповідно до частини 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Згідно з частиною 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з частиною 3 статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з частиною 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. 
Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Зі змісту приписів розділу ІІІ ( Митна вартість товарів та методи її визначення ) МК України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості.
Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановлені належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановлені достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.
Відповідно, рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Отже, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 09 липня 2020 року (справа №804/5445/17), від 31 березня 2020 року (справа №809/1858/16).
З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що митна вартість ввезеного позивачем товару у всіх поданих митних деклараціях визначалась за першим методом - ціною договору.
У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митним органом зазначено, що декларантом не подано в повному обсязі додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частин другої - четвертої статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України. Документи, подані декларантом до митного оформлення товару за митною декларацією містять розбіжності, зокрема: пункт 2.1. контракту від 10 березня 2021 року №10/03/21-UA передбачено, що ціни на товар включають в себе вартість товару та тари, а пункту 3.1. цього ж контракту передбачено, що ціни визначені виходячи з умов поставки DAP м. Луцьк. При цьому вказані інвойси не містять інформацію про вартість фрахту, що спричиняє сумніви у достовірності заявлення умов продажу товарів і ціни, що підлягала сплаті за імпортовані товари; в платіжному дорученні в іноземній валюті від 13 квітня 2021 року №(MUR) 33 в 70 графі (деталі оплати) зазначений інвойс №28, №29, №30, №31 від         13 квітня 2021 року, тоді як до митного оформлення додано інвойс від 14 квітня 2021 року №31; до митного оформлення подані декларації країни відправлення, а яких числове значення вартості товарів відрізняться від числового значення, зазначених в інвойсах.
Зазначено, що додатково наданий висновок експерта від 21 травня 2021 року №119/2021 містить інформацію про вартість товарів на рівні, заявленому декларантом. Попри це, у висновку чітко зазначено, що дана вартість не включає транспортних витрат, тобто вартості витрат на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України та витрат на навантаження та страхування, що передбачені частиною десятою статті 58 МК України, тобто додатково наданий декларантом висновок не підтверджує вартість, заявлену декларантом.
Вказано, що митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару №1: рівень митної вартості товарів; експортованих, в України за посередницькими контрактами становить не менше 0,20 USD/кг (МД від 16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160 - 0,20 USD/кг., від 19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134 - 0,20 USD/кг.).
Зазначене, на переконання митного органу, унеможливило визначення митної вартості ввезеного транспортного засобу за першим методом.
Статтею 57 МК України встановлено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Як це зазначено в оскаржуваних рішеннях, митна вартість не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використано найменшу вартість із альтернативних, що наявна у митниці. Митну вартість імпортованого позивачем товару визначено на основі раніше визнаних митницею рівнів митних вартостей.
Так, згідно з частиною 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Отже, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом.
Частинами 4-5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Статтею 64 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). 
Відповідно до частини 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947) а) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*) b) Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*) c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.(*)
Згідно з приміткою 4 до пункту 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі формулювання підпунктів «a» і «b» дозволяє стороні визначати вартість для митних цілей єдиним способом чи то (1) на базі цін, які певний експортер встановлює за імпортований товар, чи (2) на базі загального рівня цін на подібний товар.
Відповідно до положень Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року первинною основою для митної вартості за цією Угодою є «контрактна вартість», визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари. Стаття 8 також передбачає включення до контрактної вартості певних вигод, які можуть перейти від покупця до продавця у формі певних товарів чи послуг, а не в грошовій формі. Статті 2 - 7 передбачають методи визначення митної вартості у випадках, коли її не може бути визначено згідно з положеннями статті 1.
Згідно з частинами 1, 2 Приміток до статті 7 вказаної Угоди митні вартості, визначені згідно з положеннями статті 7, повинні настільки, наскільки можливо, ґрунтуватися на раніше визначених митних вартостях. Методи оцінювання, які мають використовуватися згідно зі статтею 6, повинні бути методами, викладеними в статтях 1 - 6, проте обґрунтована гнучкість у застосуванні таких методів відповідатиме цілям та положенням статті 7.
З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що до митного оформлення позивач подав, зокрема: сертифікати якості, пакувальні листи, рахунки-фактури (інвойси), експортні декларації (країни відправлення товару), банківські платіжні документи, що підтверджує оплату товару, контракт, прас-листи, листи пояснення. Крім того, додатково на вимогу митниці декларантом надано відповідачу прас-листи (які підтверджують запропоновану ціну), листи продавця (якими підтверджується заявлена вартість товару, пояснюється різниця заявлена в експортній декларації), висновок про вартісні характеристики (в якому судовий експерт Мельник С.М. підтвердив, що заявлена митна вартість задекларованого товару відповідає ринковій вартості).
Відповідно до умов інкотермс 2010 Delivered at Place, скорочено DAP (Постачання в місці призначення) - одна з умов (термінів) Інкотермс, що означає, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.
В листах-поясненнях продавця пояснюється суть наявних розбіжностей щодо різниці ціни вказаної в експортній декларації та рахунку-фактурі (інвойсі), а також іде посилання на законодавчі норми країни відправлення товару (Польща), які чітко регламентують вказані правовідносини польського декларанта та держави і визначають, що при заповненні митної декларації суб`єкт (Польський брокер) повинен вибрати та проставити в зазначеній декларації середню статистичну вартість, що власне і було зроблено (Міністерство фінансів - Національна податкова адміністрація, Інструкція по заповненню митних декларацій A1S / IMPORT, AES / ECS2, NCTS2 від 22 травня 2019 року).
Також, позивачем митному органу було надано пояснення про те, що вантаж (картопля свіжа продовольча, врожай 2020 року) не страхувався, тому страхові документи, а також документи, які містять відомості про вартість страхування, відсутні.
Крім того, як вірно зазначено судом першої інстанції, оплата коштів за товар по всіх інвойсах здійснювалась в безготівковому порядку шляхом перерахування коштів продавцеві за SWIFT рахунком, який надавався митному органу і суми в зазначених SWIFT рахунках повністю збігаються із сумами зазначеними в інвойсах.
Щодо того, що в платіжному дорученні в іноземній валюті від 13 квітня 2021 року №(MUR) 33 в 70 графі (деталі оплати) зазначений інвойс №28, №29, №30, №31 від 13 квітня 2021 року, тоді як до митного оформлення додано інвойс від 14 квітня 2021 року №31, то в платіжних дорученнях вказано рахунки-проформи (інвойси) про попередню оплату, як передбачено контрактом.
Суд апеляційної інстанції зауважує, що рахунок-проформа за своєю суттю є комерційним документом, який містить відомості про кількість, ціну та вартість товару, але не є розрахунковим документом, бо не містить вимоги про сплату зазначеної в ньому суми, тому не виступає платіжним документом. У міжнародній практиці рахунок-проформа є товаросупровідним документом і на відміну від рахунку-фактури, одержувач рахунку-проформи не зобов`язаний оплачувати зазначену в ньому суму, відповідно і той, хто його складає, нічого не отримує.
Рахунок-проформа може підтверджувати замовлення й обидві сторони документують умови майбутньої угоди або ціну чи кількість продукту та погоджуються з ними.
В свою чергу надані митному органу інвойси як документи, які супроводжують переміщувані через митний кордон України товари й інші предмети, вказують їх вартість та дозволяють ідентифікувати такі, містять інформацію про дату продажу, назву ввезених товарів, назви та реквізити фірм продавця і покупця, скріплені підписом представника продавця.
У рахунках-фактурах (інвойсах) №28, №29, №30, №31 від 13 квітня 2021 року визначено умову поставки - DAP-Луцьк, Україна, при цьому інших умов оплати за товар, відмінних від контракту, не визначено.
Крім того, експортною Польською фірмою Glory sp. Z.o.o. листами-повідомленнями, які подані декларантом відповідачу, роз`яснено про відсутність можливості надати випуску з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару та прас-лист, каталог виробника товару для широкого кола осіб, оскільки це є комерційною таємницею, тому надання документів щодо оплати за імпортований товар - картопля продовольча врожаю 2020 року не є обов`язковим, адже повністю стверджується умовами контракту та не суперечить йому.
В свою чергу, на переконання суду апеляційної інстанції, неподання декларантом бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару з об`єктивних причин у зв`язку з їх відсутністю, не може бути самодостатньою підставою для прийняття оскаржуваних рішень.
Відповідно до пункту 7 розділу 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року №689, при перевірці розрахунку та числового значення заявленої митної вартості товарів здійснюється перевірка наявності у підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, а саме: ДМВ (якщо ДМВ подається); митній декларації графи 12, 20, 22, 31 (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень митної вартості), 42, 43, 44 (в частині наявності реквізитів документів, які підтверджують митну вартість товарів), 45, 46; документах, поданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, для декларування яких не застосовується митна декларація (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості); рахунку-фактурі або іншому документі, який визначає вартість товару.
Суд апеляційної інстанції зауважує, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
Згідно з положеннями розділу 5 вказаних Методичних рекомендацій під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: - спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; - спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; - інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; - інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; - інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; - інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; - цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; - інформація отримана з мережі Інтернет.
Водночас, суд апеляційної інстанції зазначає, що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен зазначити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).
Саме таке регулювання спірних правовідносин було покладено в основу правового висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 8 лютого 2019 року у справі №825/648/17 та у постанові від 09 вересня 2020 року (справа №400/3133/18).
Копії МД від 16 березня 2021 року №UA209190/2021/7160, від 19 березня 2021 року №UA209170/2021/31134, на підставі яких митним органом здійснено коригування митної вартості ввезеного позивачем товару, відповідачем до матеріалів справи не долучені, при цьому не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що не дозволяє суду апеляційної інстанції надати правову оцінку ідентичності факторам, які впливали на формування ціни на імпортовані товари.
Загалом, у оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів зазначено лише дату та номер митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, а тому такі рішення не можуть вважатись обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 Митного кодексу України з урахуванням правової позиції висловленої Верховним Судом у постанові від 08 лютого 2019 року у справі №825/648/17.
Таким чином, на переконання суду апеляційної інстанції, самостійне визначення митним органом митної вартості ввезеного позивачем товару не може бути категоричною підставою для визначення митної вартості у спірних правовідносинах.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що не наведення у рішенні про коригування митної вартості обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості, розглядається Верховним Судом як самостійна підстава для скасування таких рішень у постановах від         21 грудня 2018 року (справа №815/1670/17), від 10 червня 2020 року (справа №1.380.2019.004752).
Щодо аргументів скаржника про неможливість подати належні та допустимі докази у справі через відмову суду першої інстанції залучити відповідачем у справі Волинську митницю, то такі, на переконання суду першої інстанції, є безпідставними, оскільки Поліська митниця Держмитслужби подавала відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, тоді як клопотання про залучення відповідача було мотивовано неможливістю вирішити питання щодо скасування рішень, оформлення аркушів коригування до МД та виконання вимог статті 301 МК України (Повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів). 
Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на викладене, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що митний орган, визначаючи необхідним до застосування одного із другорядних методів визначення митної вартості товарів, спирався виключно на аргументи, які при їх системному аналізі не можуть належним чином підтвердити обґрунтованість застосовуваного методу. Неправильний вибір необхідного до застосування методу визначення митної вартості товарів призвів до незаконності проведеного митним органом коригування митної вартості товарів. Як наслідок, скаржником порушено вимоги принципу обґрунтованості при виконанні покладених на нього обов`язків. 
Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваних рішень про коригування митної вартості ввезеного позивачем товару.
Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що судом першої інстанції у рішенні викладено мотиви протиправності рішень відповідача про коригування митної вартості товару, на основі об`єктивної оцінки наданих сторонами доказів повно встановлено фактичні обставини справи, правильно застосовано норми матеріального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.
Керуючись статтями 241, 243, 308, 311, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці Державної митної служби України залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року у справі №140/10085/21 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач	 	Т. І. Шинкар 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	І. М. Обрізко