ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2022 року	Львів	Справа № 380/18387/21 пров. № А/857/4400/22	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді -                                            Мікули О. І.,
суддів          -                                                    Курильця А. Р., Кушнерика М. П.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 січня 2022 року у справі № 380/18387/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

суддя в 1-й інстанції – Гулик А.Г.,
час ухвалення рішення – 24.01.2022 року, 
місце ухвалення рішення – м. Львів,
дата складання повного тексту рішення – 24.01.2022 року,

                                                                в с т а н о в и в:

Позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" звернулося в суд з позовом до відповідача - Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Львівській області №9189 від 05 квітня 2021 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" п.8 критеріїв ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 та зобов`язати комісію Головного управління ДПС у Львівській області з питання зупинення реєстрації ПН / РК в ЄРПН виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" з переліку підприємств, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 24 січня 2022 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області №9189 від 05 квітня 2021 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" пункту 8 критеріїв ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. 
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що на підставі листа ДПС України від №8125/7/99-00-18-01-03-07 від 05 квітня 2021 року доручено Головному управлінню ДПС у Львівській області провести детальний аналіз фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, які зазначені у додатку до Указу Президента України від 03 квітня 2021 року №140/2021 від 02 квітня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних обмежувальних заходів (санкцій)», а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" та за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій по Товариству встановлено здійснення ризикових операцій, що відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою КМУ від 11 грудня 2019 року №1165. Зазначає, що позивач мав господарські взаємовідносин з ТОВ «ДЖАРУМ», до якого рішенням РНБО України від 02 квітня 2021 року застосовано спеціальні економічні  санкції. Вказує, що враховуючи обмежувальні заходи, встановлені Указом Президента України від 03 квітня 2021 року №140/2021 комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 05 квітня 2021 року №9189 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків. Звертає увагу на те, що позивач не звертався до Головного управління ДПС у Львівській з документами, поясненнями необхідними для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Крім цього, позивач до матеріалів справи не долучив документів та пояснень, які б спростовували інформацію, що стала підставою включення його до переліку ризикових. Також звертає увагу, на пропуск шестимісячного строку звернення до суду. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Справа розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що позивач є господарським товариством та перебуває на податковому обліку відповідача як платник податку на додану вартість.
Указом Президента України "Про Рішення ради національної безпеки і оборони України від 02 квітня 2021 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" від 03 квітня 2021 року №140/2021 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02 квітня 2021 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)".
Державною податковою службою України листом від 05 квітня 2021 року №8125/7/99-00-18-01-03-07 доручено Головному управлінню ДПС у Львівській області провести детальний аналіз фінансово-господарської діяльності вказаних суб`єктів господарювання, які зазначені у додатках до Указу Президента України від 03 квітня 2021 року №140/2021 та передати інформацію на розгляд Комісії регіонального рівня питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податків у відповідності до постанови КМУ №1165 від 11 грудня 2019 року.
05 квітня 2021 року відповідач прийняв рішення №9189 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав наявності у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Позивач не погоджується з прийнятим рішенням відповідача, оскільки таке, на його думку, не ґрунтується на результатах аналізу наданих документів платника податків та не відповідає чинному законодавству України.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області №9189 від 05 квітня 2021 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" пункту 8 критеріїв ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» не містить будь-яких відомостей з приводу суті та характеру податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, натомість контролюючим органом лише зазначений пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків, тому оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню, і, як наслідок, підлягає задоволенню похідна позовна вимога про зобов`язання ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Такий висновок суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідає нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильним, законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Згідно з п.201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
П.201.10 ст.201 ПК України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
01 лютого 2020 року набула чинності Постанова Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 “Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних” (далі - Порядок № 1165), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Так, вказаним Порядком №1165 визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).
Згідно з п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до п.3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
П.6 Порядку № 1165 передбачає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України “Про електронні документи та електронний документообіг”, “Про електронні довірчі послуги” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
За змістом абз.8 п.40 Порядку 1165 під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.
Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).
Згідно з п.25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, віднесення до п.8 Критеріїв здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
Отже, виходячи з аналізу зазначених норм права при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності / не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.
При цьому, форма рішення про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі п. 8 Критеріїв.
Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
Відповідно до п.5 цього Порядку при перевірці відповідності критеріям ризиковості платника податку показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, підлягає тільки той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.
Тобто процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.
Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.
При цьому, п.6 Порядку №1165 передбачає, що виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.
Зі змісту оскаржуваного рішення від 05 квітня 2021 року №9189 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку вбачається, що таке прийнято на підставі пункту 6 Порядку №1165 та з урахуванням критерія ризиковості платника податків, передбачено пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додатку 1 до Порядку №1165).
Колегія суддів зазначає, що у затвердженій формі рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: “у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності” або “з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -”. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Вказаним пунктом як критерій ризиковості платника податку визначено наявність у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Відтак на підставі цього пункту відповідач може прийняти рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості тільки при:  наявності податкової інформації; така інформація визначає про ризиковість здійснення господарської операції;  така ризикова господарська операція зазначена в поданій для реєстрації податковій накладній.
Разом з тим, як правильно зазначив суд першої інстанції, відповідачем отримано податкову інформацію, в якій не зазначено про ризиковість конкретної господарської операції за участю позивача та ним не подана на реєстрацію податкова накладна за ризиковою господарською операцією. Спірне рішення може прийматись тільки при реєстрації платником податків податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком  його протиправність.
Крім того, як правильно зазначив суд першої інстанції, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у податкового органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні та допустимі докази в підтвердження таких даних при прийнятті рішення, обґрунтованого тим, що в контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій. Це визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.
При цьому, колегія суддів зазначає, що в оскаржуваному рішенні від 05 квітня 2021 року №9189 ГУ ДПС у  Львівській області не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема, не містить будь-яких відомостей щодо суті та  характеру податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише зазначений пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків.
Зі змісту витягу з протоколу №108 від 05 квітня 2021 року засідання Комісії Головного управління ДПС у Львівській області не вбачається, які саме копії первинних документів ТОВ "Глобус Прайм" були перевірені, чи було зроблено звірку даних, які містяться в цих документах, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні), тобто, не вбачається, що комісією було дотримано вимоги Порядку №1165.
Як вбачається з матеріалів справи, в обґрунтування правомірності оскаржуваного рішення відповідач покликається на прийняття відносно ТОВ “Джарум”, який проводив із Товариством з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" господарській операції, рішення РНБО України про застосування персональних економічних санкцій щодо вказаного контрагента щодо якого Указом Президента України від 03 квітня 2021 року №140/2021 запроваджено обмежувальні заходи (санкції) строком на три роки.
Колегія суддів з цього приводу вважає за необхідне зазначити наступне.
Так, Указом Президента України від 03 квітня 2021 року №140/2021р. введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 2 квітня 2021 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", згідно якого до Товариства з обмеженою відповідальністю "Маковій" застосовані персональні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) строком на 3 роки:
1) блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном; 2) обмеження торговельних операцій (повне припинення); 3) обмеження, часткове чи повне припинення транзиту ресурсів, польотів та перевезень територією України (повне припинення); 4) запобігання виведенню капіталів за межі України; 5) зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань; 6) анулювання або зупинення ліцензій та інших дозволів, одержання (наявність) яких є умовою для здійснення певного виду діяльності, зокрема, анулювання чи зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами; 7) заборона участі у приватизації, оренді державного майна резидентами іноземної держави та особами, які прямо чи опосередковано контролюються резидентами іноземної держави або діють в їх інтересах; 8) заборона здійснення публічних та оборонних закупівель товарів, робіт і послуг у юридичних осіб - резидентів іноземної держави державної форми власності та юридичних осіб, частка статутного капіталу яких знаходиться у власності іноземної держави, а також публічних та оборонних закупівель у інших суб`єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з іноземної держави, до якої застосовано санкції згідно з цим Законом; 9) заборона або обмеження заходження іноземних невійськових суден та військових кораблів до територіального моря України, її внутрішніх вод, портів та повітряних суден до повітряного простору України або здійснення посадки на території України; 10) повна або часткова заборона вчинення правочинів щодо цінних паперів, емітентами яких є особи, до яких застосовано санкції згідно з цим Законом (повна заборона); 11) заборона видачі дозволів, ліцензій Національного банку України на здійснення інвестицій в іноземну державу, розміщення валютних цінностей на рахунках і вкладах на території іноземної держави; 12) припинення видачі дозволів, ліцензій на ввезення в Україну з іноземної держави чи вивезення з України валютних цінностей та обмеження видачі готівки за платіжними картками, емітованими резидентами іноземної держави; 13) заборона збільшення розміру статутного капіталу господарських товариств, підприємств, у яких резидент іноземної держави, іноземна держава, юридична особа, учасником якої є нерезидент або іноземна держава, володіє 10 і більше відсотками статутного капіталу або має вплив на управління юридичною особою чи її діяльність; 14) запровадження додаткових заходів у сфері екологічного, санітарного, фітосанітарного та ветеринарного контролю; 15) припинення дії торговельних угод, спільних проектів та промислових програм у певних сферах, зокрема у сфері безпеки та оборони; 16) заборона передання технологій, прав на об`єкти права інтелектуальної власності; 17) інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим цим Законом.
Разом з тим, колегія суддів вважає, що застосування до контрагента позивача персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкції) у квітні 2021 року, не може свідчити про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки відповідач не надав належних доказів, які б досліджувалися в ході засідання комісії щодо відповідності позивача критерію ризиковості платника податку, і які слугували для прийняття оскаржуваного рішення, також відповідачем не надано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а текст оскаржуваного рішення контролюючого органу не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуване рішення від 05 квітня 2021 року №9189 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить належних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та суду не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Тобто, рішення Комісії ГУ ДПС у Львівській області не містить належних мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України. При цьому, віднесення контрагента позивача до ризикових платників податків не може бути самостійною підставою для прийняття щодо позивача рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Враховуючи наведе вище, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, тобто відповідач діяв не у спосіб визначений законодавством, тому оскаржуване рішення, як акт індивідуальної дії, не відповідає критерію обґрунтованості та вмотивованості, є протиправним, що в свою чергу є підставою для його скасування.
Колегія суддів зазначає, що оскаржуване рішення податкового органу породжуює юридичні наслідки, оскільки включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником, а тому доводи апелянта в цій частині є безпідставними.
Щодо позовних вимог у частині зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що такі підлягають задоволенню, оскільки п.6 Порядку №1165 передбачає, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Таким чином, оскільки рішення про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, визнано протиправними та скасовано, тому зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним та достатнім способом захисту порушеного права позивача. Крім того, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Аналізуючи наведені вище правові норми та встановлені фактичні обставини справи в їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області №9189 від 05 квітня 2021 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобус Прайм" пункту 8 критеріїв ризиковості платника, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» не містить будь-яких відомостей з приводу суті та характеру податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, натомість контролюючим органом лише зазначений пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податків, тому оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню, і, як наслідок, підлягає задоволенню похідна позовна вимога про зобов`язання ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Щодо доводів апелянта про пропуск строку звернення до суду, то колегія суддів такі відхиляє та погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що листування платника податків з органом податкового управління із застосуванням електронного кабінету є правом платника та не подання останнім заяви про бажання здійснювати листування через електронний кабінет з органом податкового управління свідчить про відсутність юридичних наслідків надсилання контролюючим органом будь-яких документів. Як наслідок, відсутність заяви про бажання отримувати документи від податкового органу через електронний кабінет свідчить про наявність у відповідача обов`язку здійснювати надсилання прийнятого рішення у порядку, встановленому пунктом 42.2. статті 42 ПК України. Відповідач не надав будь-якого документального підтвердження факту подання позивачем заяви про бажання отримувати документи від податкового органу через електронний кабінет, а тому у спірних правовідносин відповідач повинен був надіслати оскаржуване рішення шляхом скерування рекомендованого повідомлення на податкову адресу позивача, однак вказаного відповідач не зробив, що, у свою чергу, свідчить про відсутність підстав для ототожнення дати прийняття спірного рішення та дати його отримання. Таким чином, представник відповідача помилково обчислював строк звернення до суду, починаючи з 05 квітня 2021 року, оскільки як зазначено представником позивача та не спростовано відповідачем, про існування спірного рішення контролюючого органу позивач дізнався 05 травня 2021 року, а позовна заява подана до суду 20 жовтня 2021 року, тобто в межах строків звернення до суду.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Оскільки апеляційний суд залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України  понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст.139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-                                                                              
                                                    п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 24 січня 2022 року у справі № 380/18387/21 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя	 	О. І. Мікула 	
судді	 	А. Р. Курилець 	
 	 	М. П. Кушнерик  	
Повне судове рішення складено 03 червня 2022 року.