ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2022 року	Львів	Справа № 380/1598/22 пров. № А/857/4568/22	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідач                                           Судова-Хомюк Н.М.,
суддів                                                            Онишкевича. В., Сеника Р.П.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 25 січня 2022 року про повернення позовної заяви у справі № 380/1598/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про визнання бездіяльності протиправною, -
суддя в 1-й інстанції – Гавдик З.В., 
час ухвалення рішення – 25.01.2022, 
місце ухвалення рішення - м. Львів, 
дата складання повного тексту рішення – 25.01.2022,

                                               В С Т А Н О В И В:

21 січня 2022 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Каверіна С.М. звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив: 
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо застосування обмежень при виплаті ОСОБА_1 нарахованої суми пенсії максимальним розміром;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії без обмеження максимальним розміром, з урахуванням виплачених сум, з 01.04.2019.
Ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду від 25 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто позивачу на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України. 
Приймаючи оскаржувану ухвалу, суддя першої інстанції виходив із того, що з 05 жовтня 2021 року адвокати зобов`язані зареєструвати свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку та вчиняти процесуальні дії виключно в електронній формі, однак позивач підписав та подав позовну заяву у письмовій, а не у електронній формі через ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, як це передбачено пунктом 16 розділу ІІІ Положення. Окрім того, суддя прийшов до висновку, що ордер наданий на підтвердження повноважень адвоката не є належним документом на представництво інтересів позивача у Львівському окружному адміністративному суді, оскільки у ньому вказано органи різних груп. Таким чином, на думку судді, наявні підстави для повернення позовної заяви на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.
У апеляційній скарзі позивач просив ухвалу судді про повернення позовної заяви скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення норм процесуального права та невідповідність висновків судді фактичним обставинам справи. Зазначає, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України. Вказує на те, що представником позивача подано позовну заяву, яка підписана власноруч у паперовій формі і суд безпідставно позбавив позивача доступу до суду, оскільки функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не виключає можливості звернення до суду шляхом подання позовної заяви в паперовій формі. Окрім того звертає увагу, що на підтвердження повноважень адвокатом було надано ордер, у якому було зазначено що правова допомога надається у Львівському окружному адміністративному суді. Тому вважає, що у судді не було підстав для повернення позову. 
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається у порядку письмового провадження.
Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення суддею першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд зазначає наступне.
Частиною 4 статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.
Відповідно до статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:
1) договір про надання правової допомоги;
2) довіреність;
3) ордер;
4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.
Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року №36, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 27 травня 2017 року №151 (далі – «Положення») ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення ордер містить назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що представником позивача адвокатом Каверіним С.М. до позовної заяви було додано ордер від 01 серпня 2020 року серії ВС №1032425, виданого на підставі договору про надання безоплатної правової допомоги № 53/20 від 10 липня 2020 року. У ордері зазначено, що адвокат Каверін С.М. надає правову допомогу ОСОБА_1 у Головному управлінні Пенсійного фонду України у Львівській області, Галузевому державному архіві ДПСУ, В/Ч 2451, Львівському окружному адміністративному суді, Восьмому апеляційному адміністративному суді.
За таких обставин та їх правового регулювання висновок судді першої інстанції про відсутність у адвоката Каверіна С.М. повноважень на підписання позовної заяви від імені ОСОБА_1 є надмірно формалізованим. Ордер від 01.08.2020 року серії ВС №1032425 містить посилання на Львівський окружний адміністративний суд, що є достатнім для висновку про наявність у адвоката Каверіна С.М. повноважень представника позивача.
Однак, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що позовна заява підлягала поверненню, оскільки вона була направлена на електронну поштову адресу без використання сервісу «Електронний суд», що свідчить про використання представником позивача непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду.
Так, відповідно до ч.13 ст.18 Кодексу адміністративного судочинства України зі змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» від 27.04.2021 №1416-IX (далі КАС України), положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).
У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.
Абзацом 3 підп.15.17 п.15 ч.1 розділу VII Перехідних положень КАС України, окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.
Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05.10.2021.
Відповідно до ч.6 ст.18 КАС України, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Частина 7 ст.44 КАС України вказує, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Відповідно до п.10 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС (далі Положення), адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.
Абзацом 2 ч.8 ст.18 КАС України передбачено, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.
Згідно з п.16 розділу ІІІ Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.
Беручи до уваги вищенаведене, з 05.10.2021 адвокати зобов`язані зареєструвати свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку та вчиняти процесуальні дії виключно в електронній формі.
Аналогічні правовий підхід застосований Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду при розгляді справи №540/461/21 в ухвалі від 02.11.2021.
Так, у цій ухвалі Верховний Суд зазначив наступне:
«Відомості про формування представником позивача касаційної скарги у підсистемі «Електронний суд» відсутні, що свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду із касаційною скаргою.
…Враховуючи зазначене, касаційна скарга підлягає поверненню скаржнику, оскільки вона була направлена на електронну поштову адресу без використання сервісу «Електронний суд», що свідчить про використання представником позивача непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду касаційної інстанції».
Суд першої інстанції вірно зазначив про те, що позовну заяву підписано власноручно адвокатом Каверіним Сергієм Миколайовичем та подано її в письмовій, а не у електронній формі, а відтак подана позовна заява не є підписана у спосіб визначений чинним законодавством України, оскільки адвокат Каверін С.М. повинен був подати її через ЄСІТС, з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, як це передбачено п.16 розділу ІІІ Положення.
Відтак, із врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що позовна заява підлягала поверненню відповідно до п.3 ч.4 ст.169 КАС України.
Згідно з п.4 ч.1 ст.317 КАС України підставами для зміни постанови або ухвали суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (ч.4 ст.317 КАС України).
Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Враховуючи наведене, апеляційний суд приходить до переконання, що встановлені обставини у справі дають підстави суду апеляційної інстанції змінити ухвалу суду першої інстанції з вищевикладених мотивів.
Керуючись статтями 238, 242, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                 П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 25 січня 2022 року про повернення позовної заяви у справі № 380/1598/22 змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
В решті ухвалу суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя	 	Н. М. Судова-Хомюк 	
судді	 	Т. В. Онишкевич 	
 	 	Р. П. Сеник  	
Повне судове рішення складено 31 травня 2022 року