Ухвала
 
26 травня 2022року
м. Київ
 
справа № 686/16830/17
провадження № 61-4364ск22
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 – ОСОБА_2 на рішення Хмельницького міськрайонного суду від 05 липня 2021 року, додаткове рішення Хмельницького міськрайонного суду від 02 листопада 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа – ОСОБА_5 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсним договору дарування, визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Представник ОСОБА_1 –  ОСОБА_2 13 травня 2022 року засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Хмельницького міськрайонного суду від 05 липня 2021 року, додаткове рішення Хмельницького міськрайонного суду від 02 листопада 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року, повний текст якої складено 22 лютого 2022 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
У касаційній скарзі представник заявниці зазначає клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовує тим, що повний текст судового рішення позивачка отримала 23 лютого 2022 року, однак, у зв`язку із запровадженням на території України військового стану, вона разом із сином вимушена була покинути територію України та виїхати до Польщі, що підтверджується копією її закордонного паспорта. Разом із цим, її представник ОСОБА_2 вступив до лав Територіальної оборони Голосіївського району м. Києва, що підтверджується довідкою командира військової частини НОМЕР_1 від 03 березня 2022 року.
 
Відповідно до частини першої, другої та третьої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», відповідно до пункту 31 частини 11 статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» , затверджений Указ Президента України 24 лютого 2022 року №64/2022, яким у Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, а саме Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, воєнний стан продовжено до 25 квітня 2022 року.
 
Суд виходить із того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали скаржникові своєчасному зверненню з такою скаргою.
 
Аналіз касаційної скарги, доданих до неї матеріалів та доводів про поновлення строку на касаційне оскарження дають підстави для висновків, що строк, протягом якого заявник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження зазначеного рішення, пропущено з поважних причин, тому Суд поновлює його.
 
Разом із тим, касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.
 
За змістом частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Безпосередньо у касаційній скарзі представник заявниці виклав клопотання про відстрочення ОСОБА_1 сплати судового збору за подання касаційної скарги із посиланням на майновий стан заявниці та відсутність доходів, підтвердженням чого заявник вважав копію довідки, виданої державною податковою інспекцією про суми доходів ОСОБА_1 , як фізичної особи – підприємця за 2020 – 2021 роки.
 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).
 
Разом із тим, в даному випадку суд дійшов висновку, що самої лише довідки, виданої державною податковою інспекцією про суми доходів ОСОБА_1 , як фізичної особи – підприємця за 2020 – 2021 роки недостатньо для підтвердження відсутності доходів у ОСОБА_1 та наявності підстав для відстрочення сплати судового збору.
 
Для встановлення розміру доходів, заявнику необхідно надати суду відомості (довідку) із Державного реєстру фізичних осіб – платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів ОСОБА_1 за попередній календарний рік (2021 рік), яку можливо отримати онлайн, зокрема через Єдиний веб-портал органів виконавчої влади України (https://www.kmu.gov.ua/service/dovidka-pro-sumi-viplachenih-dohodiv-ta-utrimanih-podatkiv).
 
Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.
 
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду відомостей (довідки) із Державного реєстру фізичних осіб – платників податків про суми нарахованих та/або отриманих доходів ОСОБА_1 за 2021 рік.
 
Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення його розміру буде вирішено після отримання вказаних відомостей (довідки).
 
Крім того, у прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати оскаржувані судові рішення та задовольнити позов у повному обсязі.
 
Як убачається з матеріалів касаційного провадження, ОСОБА_1 у вересні 2017 року звернулась до суду з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання договору дарування недійсним, визнання майна спільною сумісною власністю та поділу спільного майна.
 
Разом із цим, представник ОСОБА_1 у касаційній скарзі наводить обґрунтування підстав касаційного оскарження тільки в частині позовної вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю.
 
Відтак, представнику заявника необхідно або уточнити прохальну частину касаційної скарги, або навести обґрунтування підстав касаційного оскарження в частині інших заявлених ОСОБА_1 позовних вимог.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникам строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання представника ОСОБА_1 – ОСОБА_2 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Хмельницького міськрайонного суду від 05 липня 2021 року, додаткового рішення Хмельницького міськрайонного суду від 02 листопада 2021 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року.
 
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 – ОСОБА_2 на рішення Хмельницького міськрайонного суду від 05 липня 2021 року, додаткове рішення Хмельницького міськрайонного суду від 02 листопада 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 17 лютого 2022 року залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Суддя                                                                                                             І. Ю. Гулейков