ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 р. 	Справа № 520/3153/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Бершова Г.Є.
суддів: Чалого І.С. ,  Ральченка І.М. 
за участю секретаря судового засідання  Ігнатьєвої К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2021 (суддя Супрун Ю.О.,  м. Харків, повний текст складено 27.09.21) по справі № 520/3153/21
          за позовом            Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРТІС КОМПАНІ"  
          до            Головного управління ДПС у Харківській області ,            Головного управління ДПС у Львівській області ,            Головного управління ДПС у м.Києві                    
          про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРТІС КОМПАНІ» (надалі за текстом - ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (надалі за текстом - ГУ ДПС у м. Києві), Головного управління ДПС у Львівській області (надалі за текстом - ГУ ДПС у Львівській області), Головного управління ДПС у Харківській області (надалі за текстом ГУ ДПС у Харківській області), в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати Рішення ГУ ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 № 42609, від 11.03.2020 № 98283; визнати протиправним та скасувати Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.07.2020 № 28843, від 08.10.2020 № 34737; зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області виключити ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачами безпідставно віднесено позивача до переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Незважаючи на те, що позивач не відповідає критеріям ризиковості, відповідачами прийнято оскаржувані рішення від 05.02.2020 № 42609, від 11.03.2020 № 98283, від 31.07.2020 № 28843, від 08.10.2020 № 34737 про відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2021 року позовні вимоги було задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Рішення ГУ ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 №42609, від 11.03.2020 №98283.
Визнано протиправним та скасовано Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 31.07.2020 №28843, від 08.10.2020 №34737.
Зобов`язано ГУ ДПС у Харківській області виключити ТОВ "ФОРТІС КОМПАНІ" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач, Головне управління ДПС у Львівській області, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, рішення суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що позивач - ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» зареєстровано 10.09.2018 як юридична особа, номер запису 10741020000079191, видами економічної діяльності якої є оптова торгівля тютюновими виробами (основний).
Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 05.02.2020 № 42609, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» подані письмові пояснення до Головного управління ДПС у м. Києві та надані первинні документи.
За наслідками розгляду пояснень ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ», Головним управління ДПС у м. Києві 11.03.2020 прийнято рішення № 98283 про відповідність платника критерія ризиковості, оскільки «в процесі провадження поточної діяльності, використовуючи бази даних ДПС України, проведено аналіз діяльності ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ», в результаті чого встановлено, що платником придбані цигарки частково у підприємств, що здійснюють ризикову діяльність, а саме ТОВ «Ганул» (код 34603623), ТОВ «Торгівельна група «Антей» (код 42122380). Підприємство має значні залишки нереалізованого товару (на загальну суму 80 млн.грн)».
В подальшому ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» взято на податковий облік в Головному управлінні ДПС у Львівській області.
За результатами звернень ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» до податкового органу - Головного управлінні ДПС у Львівській області, з метою отримання висновку про невідповідність позивача критеріям ризиковості, податковим органом прийнято рішення 31.07.2020 № 28843 та від 08.10.2020 № 34737 та залишено платника у вказаному переліку з посиланнями на наявність податкової інформації без її зазначення в тексті окреслених рішень.
Вважаючи протиправними оскаржувані рішення контролюючого органу про внесення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, позивач звернувся з даним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав. 
Колегія суддів погоджується із таким рішенням суду першої інстанції з огляду на таке.
Так, відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Положеннями пункту 61.1. статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно пункту 74.1, пункту 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 №2245-VII доручено Кабінету Міністрів України до 01.03.2018 визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Постановою Кабінету Міністрів України від "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі за текстом - Порядок №1165), яка набрала законної сили з 01.02.2020.
Порядок № 1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Приписами пункту 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).
Додатками № 1 та № 3 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено такий Критерій ризиковості платника податку на додану вартість: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8).
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатком № 4 до Порядку № 1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Колегією суддів встановлено, що за формою та змістом оскаржувані рішення контролюючих органів від 05.02.2020 № 42609, від 11.03.2020 № 98283, від 31.07.2020 № 28843, від 08.10.2020 № 34737 відповідають формі рішення, викладеного у Додатку № 4 до Порядку №1165.
Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку (позивача) критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)", яка повинна бути розшифрована.
Разом з тим, колегія суддів зазначає, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем не надано, як і не надано доказів того, що позивач задіяний у проведенні ризикових операцій.
Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021 у справі № 640/10988/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 05.02.2020 № 42609, від 11.03.2020 № 98283, від 31.07.2020 № 28843, від 08.10.2020 № 34737 прийняті контролюючими органами (ГУ ДПС у м. Києві, ГУ ДПС у Львівській області) необґрунтовано та без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області виключити ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку», колегія суддів зазначає таке.
Станом на час розгляду справи ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області, що не заперечується сторонами.
Пунктом 6 Порядку № 1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
Крім того, додатком 4 до Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку. Це означає, що Кабінет Міністрів України, який за нормами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України наділений делегованими повноваженнями встановлювати порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прямо визнав юрисдикцію адміністративного суду на розгляд по суті спорів між платниками податків та контролюючими органами щодо правомірності прийняття рішень про включення платників податків до переліку ризикових.
Протиправність рішень від 05.02.2020 № 42609, від 11.03.2020 № 98283, від 31.07.2020 № 28843, від 08.10.2020 № 34737 прямо вказує на наявність підстав для зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, що є належним способом захисту прав позивача.
На підставі викладеного, беручі до уваги податкову підвідомчість та підзвітність ТОВ «ФОРТІС КОМПАНІ» суд зазначає, що окреслена позовна вимога підлягає задоволенню шляхом зобов`язання саме ГУ ДПС у Харківській області.
Також колегія суддів зазначає, що по суті дана позовна вимога є похідною та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.   
Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2021 по справі № 520/3153/21  залишити без змін.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Г.Є. Бершов 	
Судді	   	І.С. Чалий    І.М. Ральченко   	
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст постанови складено 24.05.2022 року.