КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 759/18982/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2215/2022
 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
15 лютого 2022 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Білич І.М., Кирилюк Г.М., 
за участю секретаря судового засідання Качалаби О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Обухова Володимира Владиславовича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року у складі судді Петренко Н.О.,
у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зобов`язання не чинити перешкод у відновленні нежилих приміщень з метою приведення їх у попередній стан, -
 
В С Т А Н О В И В :
 
У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася у суд із позовом до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища ВО КМР (КМДА), КП "Київблагоустрій" про зобов`язання не чинити перешкод у відновленні нежилих приміщень з метою приведення їх у попередній стан відповідно до технічного паспорту від 29.05.2018.
 
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України - з причин повторної неявки позивача у судове засідання.
 
В апеляційній скарзі представник позивача просить ухвалу суду першої інстанції    скасувати та направити справу для продовження розгляду до того ж суду.
 
В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що оскаржувану ухвалу районним судом було постановлено в підготовчому судовому засіданні, що процесуальним законом не передбачено, а також без участі позивача та його представника, зазначивши, що в судові засіданні, призначені на 17.05.2021 та 06.10.2021 позивачка не з`явилася без поважних причин.  Проте в матеріалах справи міститься зворотне повідомлення на 15.05.2021, який є неробочим днем, про що секретарем судового засідання долучено доповідну записку та перепризначено справу на 17.05.2021, між тим докази про повідомлення позивачки на вказану дату у справі відсутні. У зв`язку з чим, факт належного повідомлення позивачки щодо вказаного судового засідання відсутній, як і наслідок відсутній факт повторної неявки.
У відзиві на апеляційну скаргу КП «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) просить ухвалу про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 залишити без змін, а апеляційну скаргу з наведеній в ній підстав без задоволення. 
 
Колегія суддів, вислухавши адвоката Обухова В.В. в інтересах ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу, представників  відповідачів,  які просили апеляційну скаргу відхилити, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає  апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню.
 
Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.
 
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
 
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
 
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
 
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб,  визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
 
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.  
 
Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.
 
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.
 
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.
 
Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
 
Як убачається зі змісту оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції розглядаючи справу на стадії підготовчого провадження, дійшов висновку про наявність підстав до залишення позову без розгляду.
 
При цьому, районний суд виходив з того, що позивачка  про дату розгляду справи 17 травня 2021 року та 06 жовтня 2021 року була повідомлена належно, проте у судові засідання не з`являлася, про причини неявки не повідомляла, про розгляд справи у її відсутність не клопотала. 
 
Перевіряючи законність постановленого по справі судового рішення, колегія суддів враховує наступне.
 
Положеннями ст. 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
 
Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.
 
Згідно вимог ст .189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
 
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
 
Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
 
Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).
 
Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
 
Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).
 
Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
 
Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.
 
 Як свідчать матеріали справи, у підготовче судове засідання, призначене на 17 травня 2021року ОСОБА_1 не з`явилася. Відповідно до справи, не з`явилася позивачка і у наступне підготовче засідання, призначене на 06 жовтня 2021 року й цього дня судом винесено ухвалу, якою поданий по справі позов залишено без розгляду (а.с.38 т.2).
 
За змістом ч.ч.1,2  ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
 
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:
 
1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;
 
2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;
 
3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;
 
4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;
 
5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
 
Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.
 
За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме у судове засідання, а не в підготовче засідання.
 
Аналогічний  правовий висновок  викладено  Верховним Судом у постановах: від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17; від 11березня 2020року у справі №761/8849/19; від 18 січня 2021року у справі № 760/22245/18; від 20 січня 2021року у справі 569/5089/17;  від 10 лютого 2021року у справі № 598/2250/19. 
Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
 
Отже, положення  пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України  підлягають застосуванню лише під час проведення розгляду справи по суті у судовому засіданні.
 
Підготовче провадження у справі відповідно до пункту 3 частини другої статті 200 ЦПК України судом не було закрито, призначення справи до судового розгляду по суті за правилами процесуального законодавства не відбулося.
 
За таких обставин, районний суд дійшов поспішних висновків про наявність правових підстав до залишення позову без розгляду  під час слухання справи у підготовчому засіданні.
 
Згідно п. 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК).
 
Ураховуючи те, що судом першої інстанції  при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення передчасної ухвали, колегія суддів уважає, що ухвала  районного суду підлягає скасуванню, а справа - направленню  для продовження розгляду до того ж суду.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Обухова Володимира Владиславовича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.
 
Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до того ж суду.  
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
   
Повне судове рішення складено 18 лютого 2022 року. 
 
Суддя-доповідач: 

Судді: