КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження                                                             Доповідач- Ратнікова В.М.
№22-ц/824/3550/2022                                          
 
                                                          П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
          м. Київ                                                                                          Справа № 370/3605/19
 
19 травня  2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів  Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді  - Ратнікової В.М.
суддів                      - Борисової О.В.    
                                - Левенця Б.Б.
при секретарі           - Савлук І.М.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 29 вересня 2021 року, постановлену під головуванням судді Тандира О.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із спільного майна,-
 
                                                 в с т а н о в и в:
 
09 грудня 2019 року ОСОБА_2  звернувся до Макарівського районного суду Київської області з позовом до  ОСОБА_3 про виділ частки  земельної ділянки та житлового будинку.
В обґрунтування позовних вимог зазначав, що 15 червня 2001 року він та відповідач в рівних долях уклали договір купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 . Вказаний договір було зареєстровано в реєстрі за №2505. Теж саме стосується і земельної ділянки, яка була придбана 15 червня 2001 року в рівних долях,  розташована на території Копилівської сільської ради Макарівського району Київської області, вулиця Жовтнева, що підтверджується договором купівлі-продажу серії ВМ№ 905080. Земельна ділянка  площею 0,550 гектарів в межах згідно з планом, з цільовим призначенням - для будівництва житлового будинку та господарських споруд 0,250 га та ведення особистого підсобного господарства 0,3003 га, який було зареєстровано в Копилівській сільській раді Макарівського району Київської області, реєстровий №35 від 18 червня 2001 року. 
Зазначає, що у 2012 році придбану ними земельну ділянку було поділено за цільовим призначенням та утвореним земельним ділянкам було присвоєно кадастрові номери, так земельній ділянці площею 0,25 га було присвоєно кадастровий номер 3222783201:03:001:0002, а земельній ділянці площею 0,3003 га - кадастровий номер 32227801:03:001:0003. 
21 вересня 2015 року за відповідачем реєстраційною службою Макарівського районного управління юстиції Київської області було зареєстровано право власності на 1/2 частину вищезазначених земельних ділянок. 
В подальшому, через неодноразові конфлікти між сторонами, він був позбавлений можливості користуватися своїм майном. 
З огляду на вище викладене, просив суд виділити йому в натурі окремий об`єкт нерухомості, частку спільного майна з припиненням ідеальних часток за адресою:  АДРЕСА_1 , припинити спільну часткову власність на домоволодіння, виділити йому земельну ділянку площею 0,125 га з цільовим призначенням для будівництва житлового будинку та господарських споруд та земельну ділянку площею 0,15 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.
06 березня 2020 року  ухвалою  Макарівського районного суду Київської області  було відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання  на 08 квітня 2020 року  на 10 годину 45 хвилин.
 26 серпня 2020 року позивач ОСОБА_2   звернувся до суду з клопотанням  про призначення у даній справі комплексної судової  будівельно-технічної експертизи.
  Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від  26 серпня 2020 року призначено у справі за позовом   ОСОБА_2   до ОСОБА_1  про виділ у натурі частки із спільного майна земельно-технічну та будівельно-технічну експертизи, на вирішення яких поставлено питання:
1. Чи є технічна можливість розділити житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по  АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників  1/2 та 1/2 ?
2. Які варіанти розподілу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по  АДРЕСА_1  можливі відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2 ?
3. Чи є технічна можливість розділити земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер 3222783201:03:001:0002, за адресою:  АДРЕСА_1  , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2 ?
4. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,25 га, кадастровий номер 3222783201:03:001:0002, за адресою:  АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2 ?
5. Чи є технічна можливість розділити земельну ділянку площею 0,3003 га, кадастровий номер 32227801:03:001:0003, за адресою:  АДРЕСА_1  , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2 ?
6. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,3003 га, кадастровий номер 32227801:03:001:0003, за адресою:  АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2 ?
Проведення експертизи доручено судовому експерту ТОВ Судова незалежна експертиза України Кріві Катерині Вікторівні  із залученням сертифікованого фахівця для здійснення топографо-геодезичних робіт.
  Постановою   Київського апеляційного суду м.Києва  від 24 лютого 2021 року  апеляційну скаргу  ОСОБА_1 було залишено  без задоволення. Ухвалу  Макарівського районного суду Київської області від 26 серпня 2020 року - залишено без змін.
18 травня 2021 року справу було направлено до  ТОВ  " Судова  незалежна  експертиза України"  для проведення експертиз відповідно до ухвали суду від  26 серпня 2020 року.
07 червня  2021 року на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів  для проведення експертизи та надання письмового дозволу.
Ухвалою  Макарівського районного суду  Київської області від 23 червня 2021 року  було відновлено провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 11 серпня 2021 року  на 10-30 год.
03 серпня 2021 року  судовий експерт  ТОВ " Судова незалежна експертиза України"  направив на адресу суду  повідомлення № СЕ-1202-1-1240.21 про неможливість проведення експертизи у зв`язку з ненаданням експерту  запитуваних додаткових матеріалів .
29 вересня 2021 року позивач  ОСОБА_2   звернувся до суду  із заявою  про повторне направлення матеріалів справи  для проведення експертизи.
 Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 29 вересня 2021 року призначено у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із спільного майна комплексну земельно-технічну та будівельно-технічну експертизи, на вирішення яких поставлено питання:
1. Чи є технічна можливість розділити житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
2. Які варіанти розподілу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
3. Чи є технічна можливість розділити земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер 3222783201:03:001:0002, за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
4. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,25 га, кадастровий номер 3222783201:03:001:0002, за адресою: АДРЕСА_1 , можливі відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
5. Чи є технічна можливість розділити земельну ділянку площею 0,3003 га, кадастровий номер 32227801:03:001:0003, за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
6. Які варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,3003 га, кадастровий номер 32227801:03:001:0003, за адресою: АДРЕСА_1 , можливі відповідно до часток співвласників 1/2 та 1/2?
Проведення експертизи доручено судовому експерту ТОВ Судова незалежна експертиза України Кріві Катерині Вікторівні (04076, м. Київ, проспект С. Бандери, 6, тел. НОМЕР_1 ) із залученням сертифікованого фахівця для здійснення топографо-геодезичних робіт.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 09 листопада 2021 року відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 29 вересня 2021 року скасувати та направити справу до суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.
Зазначає, що суд першої інстанції позбавив його права брати участь у підготовчому судовому засіданні та заявляти клопотання,  висловлювати свої міркування та подавати докази.
Звертає увагу, що суд першої інстанції, не маючи доказів, в оскаржуваній ухвалі зазначив, що: «встановив, що через неодноразові конфлікти між позивачем та відповідачем позивач позбавлений можливості користуватись своїм майном. Таким чином, позивач вимушений звернутися до суду з вимогою про припинення спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на домоволодіння та земельні ділянки через неможливість їх спільного використання». Зазначає, що таке твердження суду не є правдою та зазначено з метою не допустити розподілу спільного придбаного в рівних частинах майна в натурі за згодою сторін, посвідченою нотаріусом. 
Вказує на те, що ОСОБА_2 не подавав через канцелярію суду письмову заяву щодо призначення експертизи.
Звертає увагу, що призначення експертизи є обов`язковим у разі подання клопотання обома сторонами, проте він клопотання про призначення земельно- технічної та будівельно- технічної експертиз  суду не подавав.
Вважає помилковим посилання суду першої інстанції на те, що у відзиві на позовну заяву він зауважував, що без призначення експертизи здійснити  поділ майна неможливо, оскільки  це не було клопотання про проведення експертизи. 
17 лютого 2022 року  на адресу апеляційного суду  позивачем ОСОБА_2 було подано відзив на апеляційну скаргу в якому він просив судове рішення від 29.09.2021 року залишити без змін.
В судове засідання  відповідач  ОСОБА_1   та позивач ОСОБА_2 не з`явились, про  розгляд справи   судом повідомлялись, а тому  колегія суддів вважає можливим розгляд справи у їх відсутності.
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга  не підлягає  задоволенню з наступних підстав.
Звертаючись  до суду з даним позовом,   ОСОБА_2   посилався на те, що  він та відповідач ОСОБА_1  є співвласниками  в рівних частках,  по 1/2 частині кожний, житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1  та земельної ділянки  площею 0,550 гектарів в межах згідно з планом, з цільовим призначенням - для будівництва житлового будинку та господарських споруд 0,250 га та ведення особистого підсобного господарства 0,3003 га по АДРЕСА_1 .  Зазначає, що через неодноразові конфлікти між сторонами, він був позбавлений можливості користуватися своїм майном, а тому  просив суд виділити йому в натурі окремий об`єкт нерухомості, частку спільного майна з припиненням ідеальних часток за адресою:  АДРЕСА_1 , припинити спільну часткову власність на домоволодіння, виділити йому земельну ділянку площею 0,125 га з цільовим призначенням для будівництва житлового будинку та господарських споруд та земельну ділянку площею 0,15 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.
З огляду на те, що  для визначення  можливих варіантів поділу будинку та земельних ділянок  між співвласниками необхідні спеціальні знання, позивач  26.08.2020 року  звернувся до суду з клопотанням про призначення у даній справі  комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи.
Призначаючи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ у натурі частки із спільного майна комплексну земельно-технічну та будівельно-технічну експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в області земельно-технічних  та будівельно-технічних норм.
Колегія суддів  погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного. 
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до положень ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
 Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Статтею першою Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
У відповідності до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч.5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновок експерта. 
Згідно ч.2 ст. 76 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду у даній справі є  поділ житлового будинку та земельних ділянок  між співвласниками. Обставинами, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, є визначення  можливих варіантів поділу  житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та земельної ділянки  площею 0,550 гектарів в межах згідно з планом, з цільовим призначенням - для будівництва житлового будинку та господарських споруд 0,250 га та ведення особистого підсобного господарства 0,3003 га по АДРЕСА_1 між співвласниками, якими є сторони у даній справі в рівних частках
Отже, для зясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із технічних питань поділу будинкута земельних ділянок.
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що судпершої інстанції  обґрунтовано у даній справі призначивкомплексну земельно-технічну та будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання поділу будинку та земельної ділянки, що спростовує доводи апеляційної скарги про безпідставність призначення експертизи, оскільки без спеціальних знань в області земельно-технічних  та будівельно-технічних норм суд позбавлений можливості  правильно встановити  всі фактичні обставини справи  та  вирішити питання щодо можливості поділу будинку та земельних ділянок між співвласниками.
Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що суд першої інстанції позбавив його права брати участь у підготовчому судовому засіданні та заявляти клопотання,  висловлювати свої міркування та подавати докази, колегія суддів відхиляє, так як з матеріалів справи вбачається, що 19.06.2020 року  на адресу відповідача суд першої інстанції направив копію ухвали  від 06.03.2020 року про відкриття провадження у справі. 30.06.2020 року відповідач  звернувся до суду із заявою  про відкладення  розгляду справи у попередньому судовому засіданні 02.07.2020 року з огляду на проведення йому хірургічної операції та надав відповідні докази, а тому  попереднє судове засідання  було відкладено на  26.08.2020 року, про що відповідач був повідомлений 18.07.2020 року ( а.с.98 т.1). 27.07.2020 року відповідач направив на адресу суду першої інстанції відзив  на позовну заяву в якому  також зазначив, що  без призначення  судової будівельно-технічної експертизи вирішення даного спору  неможливе.  04.08.2020 року  відповідач подав до суду  доповнення до відзиву на позовну заяву  з додатками. Відповідач  був обізнаний про розгляд справи в попередньому  судовому засіданні  26.08.2020 року та 25.08.2020 року подав  заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з відібранням у нього  матеріалів для аналізу на "COVID-19". Ухвалою Макарівського районного суду  Київської області  від 26.08.2020 року  у справі  було призначено  земельно-технічну та будівельно-технічну експертизи, суд визнав причину неявки  відповідача у дане судове засідання не поважною.  Вказана ухвала суду була оскаржена  відповідачем до апеляційного суду, за результатами апеляційного розгляду  постановою  Київського апеляційного суду від 24.02.2021 року  апеляційну скаргу   ОСОБА_1   було залишено без  задоволення, а ухвалу  Макарівського  районного суду Київської області від  26 серпня 2020 року- без змін.  17.05.2021 року  відповідач  звернувся до суду першої інстанції із заявою про отримання копії постанови  апеляційного суду.  28.07.2021 року  відповідач подав до суду  заяву про визнання явки позивача в судове засідання  обов`язковою та заяву про вчинення злочину ( підроблення документів). 06.08.2021 року  відповідач звернувся до суду із заявою про відкладення  розгляду справи у попередньому судовому засіданні 11.08.2021 року у зв`язку з його госпіталізацією в лікарню, а тому розгляд   справи було відкладено на  29.09.2021 року. З викладеного вбачається, що  відповідачу  було відомо про розгляд справи в попередньому судовому засіданні, він подавав до суду відзив, заяви , клопотання та  ті докази, які вважав за необхідне подати, скористався своїм правом на апеляційне оскарження   ухвали суду  про призначення експертизи  від  26 серпня 2020 року, на його адресу направлялись копії клопотань експертів щодо виконання вказаної ухвали, після  повернення справи  з експертизи  без виконання та відновлення провадження у справі відповідач також  повідомлявся про розгляд справи, подавав суду заяви та клопотання.  З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що  відповідач  мав можливість  під час розгляду справи у попередньому судовому засіданні  в повній мірі скористатись своїми процесуальними правами, надати суду  свої доводи, заперечення та докази, в тому числі і щодо  питання про призначення у даній справі судової  експертизи.
Безпідставними  колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги відповідача про те, що суд першої інстанції, не маючи доказів, в оскаржуваній ухвалі зазначив, що: «встановив, що через неодноразові конфлікти між позивачем та відповідачем позивач позбавлений можливості користуватись своїм майном. Таким чином, позивач вимушений звернутися до суду з вимогою про припинення спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на домоволодіння та земельні ділянки через неможливість їх спільного використання», так як  в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції послався  на  це як на  обставини, викладені позивачем у позовній заяві, а не на обставини встановлені судом . 
Доводи апеляційної скарги  про те, що ОСОБА_2 не подавав через канцелярію суду письмову заяву щодо призначення експертизи колегія суддів відхиляє, так як  таке клопотання  було подано  позивачем до суду  ще 26.08.2020 року, було розглянуте судом і задоволено  ухвалою від 26.08.2020 року, вказана ухвала  була залишена без змін  апеляційним судом і справу  було направлено  в експертну  установу. Проте, у зв`язку з невиконанням вимог експертів щодо надання доказів  справу було повернуто до суду. 29.09.2021 року  позивач  знову подав до суду клопотання  про призначення експертизи, просив повторно направити справу для проведення експертизи.
Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що призначення експертизи є обов`язковою у разі подання клопотання обома сторонами, проте він клопотання про призначення земельно- технічної та будівельно- технічної експертиз  суду не подавав, правильності висновків  суду першої інстанції не спростовують, так як,   призначаючи  експертизу у даній справі, суд посилався на вимоги ст. 103 ЦПК України, а не на положення ст. 105 ЦПК України, яка визначає  підстави та порядок обов`язкого призначення  експертизи судом.
За таких обставин підстав для скасування ухвали про призначення експертизи у доводах апеляційної скарги суд не знаходить, у звязку з чим апеляційна скарга як необґрунтована підлягає відхиленню.
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.
Враховуючи  зазначене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін, оскільки є законною та обґрунтованою, постановлена з дотриманням норм процесуального права.
Керуючись  п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.  375 ЦПК України,апеляційний суд,-
 
                                          п о с т а н о в и в:
 
Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1  залишити без задоволення.
Ухвалу Макарівського районного суду Київської області від 29 вересня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню  в касаційному порядку не підлягає.

 
          Головуючий:                                   Судді: