УХВАЛА

09 серпня 2022 року 
м. Київ

справа №260/764/21
адміністративне провадження №К/990/7548/22

Суддя Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду Рибачук А.І., перевіривши матеріали касаційної скарги   ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі №260/764/21 за позовом ОСОБА_1 до житлової комісії Мукачівського прикордонного загону (військова частина НОМЕР_1) Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України, 27 Прикордонного загону імені Героїв Карпатської Січі (військова частина НОМЕР_1) Західного регіонального управління Державної прикордонної служби України, Адміністрації Державної прикордонної служби України про визнання дій протиправними, 
УСТАНОВИВ:
Верховний Суд ухвалою від 27.04.2022 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі №260/764/21 за вищевказаним позовом.
Відповідно до частини першої статті 344 Кодексу адміністративного кодексу України (далі -            КАС України) у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням положень статті     341 цього Кодексу.
Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені у статті 262 КАС України.
Суддею-доповідачем згідно із статтею 340 КАС України проведені необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 340 КАС України під час підготовки справи до розгляду суд вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи.
17.06.2022 позивачем  заявлено  клопотання, у якому висловлено прохання проводити розгляд цієї справи з викликом сторін, оскільки він та його представник мають бажання  брати особисту участь у касаційному розгляді адміністративної справи у судовому засіданні для надання усних пояснень.
Вирішуючи це клопотання, суд касаційної інстанції виходить з такого.
Згідно із імперативними вимогами стаття 341 КАС України суд касаційної інстанції у касаційному порядку: переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Крім того, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним; вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу; надавати перевагу одних доказів над іншими; збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази; приймати та розглядати вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції; допускати зміну предмета або підстав позову.
Відповідно до статті 340 КАС України суддя-доповідач одноособово в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами, а також вирішує питання стосовно призначення справу до розгляду у судовому засіданні, у тому числі закритому, чи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, зокрема скаржнику подати доповнення до касаційної скарги; іншим учасникам справи подати відзив на касаційну скаргу (у формі, встановленій частинами першою та другою статті 338 КАС України з висловленням позиції стосовно кожної з підстав касаційного оскарження, а саме, неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права); учасникам справи повідомити суд про обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а також подати інші свої міркування та заперечення відповідно до частини четвертої статті 340 КАС України.
Вирішуючи заявлене клопотання позивача про його бажання брати участь у судовому засіданні, Верховний Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78).
Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту               1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.
Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.
Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2018 у справі № 668/13907/13-ц та від 21.05.2018 у справі № 361/3009/16-ц.
Враховуючи викладене, у клопотанні позивача про його участь та участь його представника у касаційному розгляді справи у судовому засіданні слід відмовити.
На підставі статті 340 КАС України Верховний Суд вважає можливим призначити справу до розгляду в письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами.
Керуючись статтями 3, 248, 256, 340, 345, 355, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотаня ОСОБА_1 про касаційний розгляд справи №260/764/21 за його участю та участю його представника у судовому засіданні.
Підготовчі дії по справі закінчити.
Призначити справу до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................
А.І. Рибачук,
Суддя Верховного Суду