ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 липня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/26931/21	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу  Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2022 року (суддя Горбалінський В.В., м. Дніпро, повний текст ухвали складено 08.02.2022 року) в справі №160/26931/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Державної казначейської служби України  про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
в с т а н о в и в:
23.12.2021 року ОСОБА_1 (далі по тексту – позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (далі по тексту відповідач-1), Державної казначейської служби України (далі по тексту відповідач-2) в якому просив визнати протиправними дії відповідачів щодо неналежного забезпечення визначення розміру, періоду, строку, нарахування та негайної повної виплати його пенсії з 01.12.2018 року; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області належним чином здійснити призначення, нарахування та негайну повну виплату пенсії з 01.12.2018 року, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»  та щомісячно проводити відповідні виплати, починаючи з 01.12.2018 року, з врахуванням фактично виплачених сум, до змін у законодавстві, передбачаючих збільшення виплат; стягнути солідарно з відповідачів на його користь, заборгованість за період з 22.12.2018 року по 31.07.2021 року пенсійні виплати в сумі 82829 гривень 25 копійок, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»; стягнути солідарно з відповідачів на його користь моральну шкоду в сумі 300000 (триста тисяч) гривень 00 копійок.
Встановлено, що 14.01.2022 року ОСОБА_1 подав до суду клопотання про призначення судової психологічної експертизи. На розгляд експерта просив поставити запитання: «Якщо позивачу завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?». Вказує, що у позовних вимогах заявлено відшкодування моральної шкоди завданої позивачу, тому з метою встановлення дійсності понесеної моральної шкоди, її грошового розміру, просить призначити у справі психологічну експертизу. 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2022 року частково задоволено клопотання про призначення судово-психологічної експертизи; призначено по справі судово-психологічну експертизу; на розгляд експерту поставлено питання: Чи спричинені ОСОБА_1 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджуються у справі? Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)? Проведення судово-психологічної експертизи доручено Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8А, код ЄДРПОУ 02883133). Витрати по проведенню вказаної експертизи покладено на ОСОБА_1 . Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст.  384,  385 КК України. Зупинено провадження у справі.
З ухвалою суду про призначення експертизи у справі не погодилось Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області та подало апеляційну скаргу, просило скасувати ухвалу та повернути справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги апелянт обґрунтував тим, що суд першої інстанції зробив хибний висновок про те, що клопотання про призначення судово-психологічної експертизи підлягає задоволенню частково. Апелянт вказує, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного призначення експертизи та зупинення провадження у справі. Судова експертиза є процесуальною дією, спрямованою на отримання доказів шляхом експертизи, з використанням спеціальних знань психолога або психіатра, проте, потреби у такому дослідженні при вирішені спору щодо виплати пенсії, не має. Апелянт вказував, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення. ОСОБА_1 не наведені обставини, що мають значення для справи, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право та без яких встановити відповідні обставини неможливо. Апелянт вказував, що стягнення моральної шкоди є похідним від встановлення факту завдання матеріальної шкоди, яка має бути встановлена в першу чергу. Мета проведення у справі судово-психологічної експертизи зводиться до визначення розміру моральної шкоди без фактичного доведення розміру матеріальної шкоди та її наявності, що призводить до штучного затягування процесу. Позивач зазнав значних моральних страждань у зв`язку саме з неотриманням пенсійних виплат на які він заслуговує і розраховує, проте, призначення судово-психологічної експертизи є «відтермінуванням» остаточного вирішення судом справи по суті. Вимогу відшкодування моральної шкоди ОСОБА_1 пов`язує із тим, що орган державної влади, зі слів позивача, порушує його право на належний рівень призначення, нарахування та своєчасної виплати пенсійного забезпечення. Апелянт вказував, що в Дніпропетровському окружному адміністративному суду перебувала на розгляді адміністративна справа №160/1572/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності дій та зобов`язання вчинити певні дії, зокрема про призначення ОСОБА_1 дострокової пенсії за віком з 01.12.2018 року, ухвалою суду від 19.04.2019 року у справі №2160/1572/19 Дніпропетровським окружним адміністративним судом було призначено у справі судово-психологічну експертизу, та 13.01.2021 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом прийнято рішення у справі №160/1572/19, яким позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково, зокрема: зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 02.12.2018 про призначення йому дострокової пенсії за віком, з урахуванням висновків суду; стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у розмірі 54000 грн. Рішення було прийнято судом першої інстанції з урахуванням висновку експерта №3287 від 27.11.2020 року за результатами проведення судово-психологічної експертизи, призначеної по даній справі ухвалою суду від 19.04.2019 року. Тобто щодо моральних страждань, вже існує висновок експерта. Вже була проведена судово-психологічна експертиза моральних та душевних страждань ОСОБА_1 , судовим експертом Балінською К.І. було складено висновок від 27.11.2020 року за №3287.
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, суд вважає, що апеляційна скарга в межах її доводів підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
Задовольняючи частково клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що у справі для вирішення спору необхідний психологічний аналіз ситуації, що склалася для позивача внаслідок можливих  протиправних дій відповідача, слід з`ясувати психотравмуючий характер зазначеної ситуації та пов`язані з цим негативні душевні переживання (страждання). Суд першої інстанції вказував, що психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Експертиза призначається з метою з`ясування можливого перебування позивача в стані вираженого емоційного збудження або вираженого емоційного напруження, а також визначення розміру грошової компенсації за можливо завдані позивачу страждання відповідачами. Враховуючи відсутність згоди відповідача-1 на визначення експертної установи, суд сам визначає експертну установу. Як вбачається із статуту Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса», затвердженого наказом Міністерства юстиції України №435/5 від 04.02.2021 року, оприлюдненого на офіційному веб-сайті Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса», метою діяльності Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса» є задоволення потреб органів досудового розслідування, судових органів, інших державних органів, а також юридичних і фізичних осіб у забезпеченні їх незалежною, кваліфікованою та об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки й техніки, даною установою проводиться, зокрема, психологічна експертиза.
Відповідно до матеріалів справи, позивач звернувся з вимогами про визнання протиправними дії відповідачів щодо неналежного забезпечення визначення розміру, періоду, строку, нарахування та негайної повної виплати його пенсії з 01.12.2018 року; зобов`язання належним чином здійснити призначення, нарахування та негайну повну виплату пенсії з 01.12.2018 року, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»  та щомісячно проводити відповідні виплати, починаючи з 01.12.2018 року, з врахуванням фактично виплачених сум, до змін у законодавстві, передбачаючих збільшення виплат; стягнення солідарно з відповідачів на його користь, заборгованість за період з 22.12.2018 року по 31.07.2021 року пенсійні виплати в сумі 82829 гривень 25 копійок, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»; стягнення солідарно з відповідачів на його користь моральну шкоду в сумі 300000 (триста тисяч) гривень 00 копійок.
Встановлено, що у справі № 160/1572/19 ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.04.2019 року було призначено експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз; на вирішення експертизи поставлено наступне питання: «Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?».
Встановлено, що психологічна експертиза у справі  № 160/1572/19 була проведена, згідно з висновком експерта №3287 від 27.11.2020 року за результатами проведення судово-психологічної експертизи, досліджено, що ОСОБА_1 завдані психологічні страждання як основа правового поняття моральної шкоди. 
Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області вказує на недоречність проведення судово психологічної експертизи у справі, оскільки у іншій справі така експертиза вже проведена.  
Згідно частин 1- 4 ст. 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. 
Згідно частин 1, 3, 5 ст. 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта. 
Однією з позовних вимог позивача є вимога про стягнення солідарно з відповідачів на моральної шкодив сумі 300000,00 грн. 
Отже, маючи заявлене клопотання про призначення судової експертизи, суд першої інстанції виконав законні вимоги сторони по справі – позивача та з метою всебічного, повного розгляду справи, для отримання відповіді на питання, які потребують спеціальні знання, суд обґрунтовано, з урахуванням матеріалів справи, призначив експертизу.
Заявляти клопотання у тому числі про призначення судової експертизи є правом позивача.
У разі вже проведеної експертизи у того самого питання, передбачене проведення декількох експертиз та допит експерта у засіданні у якості спеціаліста. Позивач у межах збирання доказів, у межах підтвердження заявлених позовних вимог може обґрунтовувати свої вимогами декількома експертними висновками, не обмежуватись проведення однієї експертизи.
Також судом встановлено, що позовні вимоги у справі № 160/1572/19, в якій було призначено експертизу, були про визнання протиправними дії Головного управління ПФУ в Дніпропетровської області щодо відмови в: зарахуванні до страхового стажу для призначення пенсії ОСОБА_1 , період з 01.10.2007 року по 31.12.2010 року включно, період з 01.07.2018 року по 31.08.2018 року включно; зарахуванні до страхового стажу для призначення пенсії період часу з 07.06.2014 року по 10.09.2014 року включно на пільгових умовах - один місяць служби (страхового стажу) за три; призначенні, нарахуванні та виплати пенсії ОСОБА_1 , з 01.12.2018 року; просив належним чином здійснити призначення, нарахування та виплату пенсії без обмеження граничного розміру, ОСОБА_1 , з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»  та щомісячно проводити відповідні виплати, починаючи з 01.12.2018 року, з врахуванням фактично виплачених сум, до змін у законодавстві, передбачаючих збільшення виплат.
Позовні вимоги не є тотожними з позовними вимогами у цій справі про зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області належним чином здійснити призначення, нарахування та негайну повну виплату пенсії з 01.12.2018 року, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»  та щомісячно проводити відповідні виплати, починаючи з 01.12.2018 року, з врахуванням фактично виплачених сум, до змін у законодавстві, передбачаючих збільшення виплат, стягнення солідарно з відповідачів заборгованість за період з 22.12.2018 року по 31.07.2021 року пенсійні виплати в сумі 82829 гривень 25 копійок, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів  статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати». 
Не слід вказувати про недоречність призначення психологічної експертизи, якщо у іншій справі з інших підстав вже проведена психологічна експертиза, враховуючи не тотожність підстав її призначення та проведення.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що судова експертиза у справі призначається, у тому числі, коли жодною з сторін не надано висновок експерта з поставлених питань. Суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції не порушено право позивача та відповідачів на призначення експертизи, оскільки, жодною з сторін не надано висновок експерта.
Відповідно до частин 1, 4 - 6 ст. 103 КАС України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.
Експертиза при розгляді спорів призначається для з`ясування всіх обставин, які мають значення при розгляді справи, та має на меті усунути у сторін та у суду сумніви щодо тих або інших доказів.
Погоджуючись з висновками суду першої інстанції про призначення судової психологічної експертизи, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 101, п. 1 ч. 1 ст. 102 КАС України, на розгляд експерта можути бути поставлені питання, крім питань права, для вирішення яких необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. 
Визначення судом першої інстанції питання для експерта «Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?» є питанням не психологічної експертизи. Експерт зможе відповісти на питання щодо спричиненого чи не спричиненого морального страждання, наявність психологічних розладів пов`язаних з діями відповідача у справі, однак не компетентний визначати грошовий вираз моральної шкоди.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що питання «Який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?» відноситься до питань права. У зв`язку з цим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне виключити таке питання з переліку питань, які поставлені на розгляд судової психологічної експертизи. 
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі: призначення судом експертизи - до одержання її результатів.
Варто вказати, що експерт попереджений судом першої інстанції про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, що є обов`язковою умовою для визнання призначеної експертизи дійсною. Питання оплати витрат на проведення експертизи також вирішене.
Суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, ухвалу суду першої інстанції слід змінити, виключивши з переліку питань, питання до експерта щодо розміру грошової компенсації за моральну шкоду. 
Керуючись ст.ст.  102, 103, 106, 242, 315, 317, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області – задовольнити частково. 
            Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2022 року в справі №160/26931/21 – змінити, виключивши з абзацу третього резолютивної частини ухвали питання «Якщо ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?». 
          В іншій частині ухвалу залишити без змін.
          Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.   
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова