ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/2436/21                                                                              Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача Кузьменка В.В.,
                                     суддів: Ганечко О.М., Василенка Я.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним і скасування припису та постанови, за апеляційними скаргами Головного управління Держпраці у Київській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фьорст степ" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Київській області, в якому просило:
- визнати протиправним і скасувати припис ГУ Держпраці у Київській області про усунення виявлених порушень від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П;
- визнати протиправною і скасувати постанову ГУ Держпраці у Київській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 03.11.2020 №КВ 1003/3151/АВ/ТД/ФС-159.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.06.2021 позовні вимоги задоволено частково.
Визнано протиправним і скасовано припис Головного управління Держпраці у Київській області від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П в частині, яка стосується спрямованої до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" вимоги про усунення порушення:
- частин першої та третьої статті 24 Кодексу законів про працю України у зв`язку з допущенням до роботи без укладення у письмовій формі трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням товариства, сімох працівників: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ;
- постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 №413 "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" у зв`язку з неподанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Фьорст степ" до органів Державної фіскальної служби України повідомлення про прийняття на роботу: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за місцем обліку їх як платника єдиного податку на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за встановленою формою до початку роботи працівників.
Визнано протиправною і скасовано постанову Головного управління Держпраці у Київській області від 03.11.2020 №КВ 1003/3151/АВ/ТД/ФС-159:
- в частині накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Фьорст степ" штрафу в розмірі 350 000,00 грн. (триста п`ятдесят тисяч 00 коп.);
- в частині, що стосується виконання постанови у разі сплати 50 відсотків штрафу, що становить 175 000,00 грн. протягом 10 банківських днів з дня вручення цієї постанови.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем та позивачем подано апеляційні скарги, в яких:
- Головне управління Держпраці у Київській області просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
- Товариство з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" просить скасувати спірне рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог, задовольнивши такі в повному обсязі.
Апеляційна скарга Головного управління Держпраці у Київській області містить доводи аналогічні, викладеним у відзиві на позовну заяву, та зводиться до того, що відповідач в установленому порядку та з підстав, визначених законодавством, здійснив інспекційне відвідування позивача, в ході якого обґрунтовано встановив порушення позивачем законодавства про працю, зафіксовані в акті інспекційного відвідування. Відтак, винесені в установленому порядку на підставі цього акта оскаржувані припис і постанова є правомірними.
Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" обґрунтована допущенням процедурних порушень посадовими особами відповідача при здійсненні перевірки. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з таких підстав.
Згідно з ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу ГУ Держпраці у Київській області від 11.09.2020 № 2776 та направлення на проведення інспекційного відвідування від 11.09.2020 № 1003 з 14.09.2020 по 25.09.2020, виданого посадовим особам відповідача, зокрема й інспектору праці Руденку О.А., проведено інспекційне відвідування ТОВ "Фьорст Степ" щодо дотримання вимог законодавства про працю, зокрема з питань неоформлення трудових відносин за юридичною адресою: АДРЕСА_1 та фактичною адресою: АДРЕСА_1 .
З листа департаменту захисту інтересів суспільства і держави Національної поліції України від 19.08.2020 №309-46-2020 вбачається, що останнім здійснюється оперативне супроводження кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному державному реєстрі досудових розслідувань 17.07.2020 №12020100010003924 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України, в рамках якого за дорученням слідчого від 23.07.2020 №3924кв/125/47/2020 висловлено прохання провести перевірку щодо фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівників на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи в повний час, встановлений на підприємстві, виплат заробітної плати (винагороди) без нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків, допуску до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства у ТОВ "Джусі грінс" та ТОВ "Фьорст степ", ОК "Фьорст степ-1", які фактично знаходяться за адресою: с. Любарці Бориспільського району Київської області.
До проведення інспекційного відвідування позивача інспектор праці Руденко О.А. направив до органів Пенсійного фонду України запит від 09.09.2020 щодо надання переліку працівників страхувальника - ТОВ "Фьорст степ", у відповідь на який отримав інформацію з переліком із 13 осіб: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 .
Згідно з показами свідка ОСОБА_23 з метою проведення інспекційного відвідування він разом з іншими інспекторами праці та працівниками Національної поліції України та Державної міграційної служби України прибув за адресою: вул. Центральна в с. Любарці Бориспільського району Київської області, яка у вищевказаному листі департаменту захисту інтересів суспільства і держави Національної поліції України зазначена як фактичне місцезнаходження ТОВ "Фьорст степ", а також ТОВ "Джусі грінс" та обслуговуючого кооперативу "Фьорст степ". За вказаною адресою знаходяться теплиці, на території яких перебували:
- на будівництві - громадян України ОСОБА_8 та   ОСОБА_9 ;
- близько 20 громадян Китайської Народної Республіки.
Також був присутній керівник названого товариства ОСОБА_18 , громадянин Китайської Народної Республіки, який частково міг спілкуватися російською та українською мовами та повідомив, що ці люди "працюють на нього". Письмові пояснення він надати відмовився.
Як вбачається з акту інспекційного відвідування, названим інспектором праці опитано двох громадян України ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . 
Так, ОСОБА_8 пояснив, що неофіційно працює в ТОВ "Фьорст степ" з 01.09.2020, характер виконуваної роботи - різноробочий на будівництві, трудова книжка відсутня, встановлена заробітна плата близько 7000 грн. та отримує її готівкою 1 раз на місяць, з правилами внутрішнього розпорядку ознайомлений та їх дотримується, безпосередній керівник (хто надає вказівки, здійснює контроль, визначає робоче місце) директор ТОВ "Фьорст степ". Також зазначив, що на підприємстві працюють неофіційно оформлені працівники. Зазначені пояснення оформлені на бланку пояснення від 15.09.2020 об 11:30 за підписом названої особи.
ОСОБА_9 пояснив, що неофіційно працює у ТОВ "Фьорст степ" з 03.09.2020, характер виконуваної роботи - будівельник, трудова книжка вдома, встановлена заробітна плата 400 грн. на день, але ще не отримував, з правилами внутрішнього розпорядку ознайомлений та їх дотримується, безпосередній керівник (хто надає вказівки, здійснює контроль, визначає робоче місце) директор ТОВ "Фьорст степ". Зазначені пояснення оформлені на бланку пояснення від 15.09.2020 об 11:31 за підписом названої особи.
Керівник ТОВ "Фьорст степ" документів стосовно офіційного працевлаштування вищевказаних осіб на будівництві на території теплиць не надав.
Із присутніх на території теплиць громадян Китайської Народної Республіки семеро з них: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7  мали дозволи на застосування праці іноземців та осіб без громадянства, проте працювали без офіційного оформлення трудових відносин. Зазначені особи українською мовою не володіли, проте назвали себе. Керівник ТОВ "Фьорст степ" документи щодо їх офіційного працевлаштування інспектору праці не надав.
Водночас, як повідомив свідок ОСОБА_23 , щодо решти тринадцяти присутніх громадян Китайської Народної Республіки керівник ТОВ "Фьорст степ" надав інспектору праці документи на підтвердження їх офіційного працевлаштування в указаному товаристві. 
Працевлаштування зазначених тринадцяти осіб в ТОВ "Фьорст степ" також підтверджується інформацією, наданою органами Пенсійного фонду у відповідь на запит  відповідача.
Згідно з показами свідка ОСОБА_23 з огляду на відсутність у нього повноважень на перевірку документів у вищевказаних осіб їх імена та прізвища встановлені ним зі слів цих осіб та керівника ТОВ "Фьорст степ".
З метою з`ясування обставин офіційного працевлаштування вказаних двох громадян України та сімох громадян Китайської Народної Республіки в ТОВ "Фьорст степ" інспектор праці ОСОБА_23 надіслав на адресу товариства вимогу від 15.09.2020 №1003 про надання у строк до 14:00 год. 22.09.2020 документів, які, поміж іншого, стосуються призначення на посаду керівника товариства та працевлаштованих у 2020 році в товаристві осіб. Вказана вимога отримана позивачем 17.09.2020 та виконана шляхом надання відповідачу запитуваних документів згідно з листом від 21.09.2020. 
У ході інспекційного відвідування докази про офіційне працевлаштування    ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в ТОВ "Фьорст степ" не були надані позивачем.
За наслідками інспекційного відвідування інспектором праці Руденко О.А. складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю, від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ, в якому зафіксовано  порушення позивачем:
- частин першої та третьої статті 24 КЗпП України, що полягає в тому, що  9 працівників ТОВ "Фьорст Степ" ( ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ) допущені до роботи без укладення у письмовій формі трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника чи уповноваженого ним органу;
- постанови Кабінету Міністрів України №413 у зв`язку з тим, що  повідомлення про прийняття на роботу вищевказаних працівників не подано власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за встановленою формою до початку роботи працівників.
Як заначив свідок ОСОБА_23 , керівник ТОВ "Фьорст степ" від підписання акту 25.09.2020 відмовився, тому акт направлено йому поштою. Отримання цього акта поштою 01.10.2020 позивач не заперечував.
Заперечення позивача на акт інспекційного відвідування у подальшому відхилені відповідачем, про що його повідомлено листом від 08.10.2020 №42/3/20/ НОМЕР_1 .
На підставі вищевказаного акту відповідачем винесено припис про усунення виявлених порушень від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П, яким позивача у строк до 23.10.2020 зобов`язано усунути виявлені порушення. Указаний припис на адресу позивача надіслано поштою одночасно із актом інспекційного відвідування. Його отримання 01.10.2020 позивач також не заперечував.
Не погоджуючись із таким приписом, позивач звернувся зі скаргою від 02.10.2020 до керівника ГУ Держпраці у Київській області, у задоволенні якої останнім відмовлено, про що повідомлено листом від 12.20.2020 №42/3/20/ НОМЕР_2 .
Указану відмову позивач оскаржив до Голови Державної служби України з питань праці, подавши скаргу від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П, у задоволенні якої Державна служба України з питань праці листом від 26.11.2020 №8270/2.1/3.3-20 відмовила позивачу.
Листом від 23.10.2020 №42/3/16650 відповідач повідомив позивача про розгляд справи про накладення на нього штрафу за порушення законодавства про працю, передбаченого абзацом 2 частини другої статті 265 КЗпП України.
За наслідками розгляду зазначеної справи ГУ Держпраці у Київській області  винесено постанову від 03.11.2020 №КВ 1003/3151/АВ/ТД/ФС-159, відповідно до якої ТОВ "Фьорст Степ" визнано винним у вчиненні порушень законодавства про працю та відповідно до статті 259 КЗпП України, статті 53 Закону України "Про зайнятість населення", частини третьої статті 43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", пункту 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509, та на підставі абзацу 2 частини другої статті 265 КЗпП України, та накладено на нього штраф у розмірі 450 000,00 грн. Водночас інформовано, що у разі сплати 50 відсотків від розміру штрафу, що становить 225 000,00 грн. протягом 10 банківських днів з дня вручення цієї постанови вона уважається виконаною.
Вважаючи висновки та рішення відповідача протиправними, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.
Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив зокрема з того, що враховуючи, що встановлені посадовими особами відповідача допущені ТОВ "Фьорст степ" порушення частково підтвердилися у ході судового розгляду справи, а саме в частині фактичного допуску до роботи без оформлення трудового договору (контракту) лише двох осіб, а не дев`яти, то при накладенні на позивача штрафу відповідачем невірно визначений розмір цього штрафу.
Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 50 Закону України "Про зайнятість населення" роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин.
Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з підпунктом 6 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Пунктом 7 цього Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі також - Порядок №823).
Зазначений Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 №1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 08.09.2004 №1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
За змістом пункту 3 Порядку №823 інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження) та які пройшли перевірку знань у порядку, визначеному Мінекономіки. Контрольні повноваження інспектора праці підтверджуються службовим посвідченням встановленої Мінекономіки форми, що видається Держпраці та її територіальними органами.
Відповідно до пункту 5 Порядку №823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, поміж іншого: 1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;  4) рішення суду; 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознаки порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин.
Пунктом 10 Порядку №823 визначені права інспекторів праці, які за наявності службового посвідчення безперешкодно має право:
1) під час проведення інспекційних відвідувань за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця;
2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги;
3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;
4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів;
5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування;
6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки;
7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.
З наказу ГУ Держпраці у Київській області від 11.09.2020 №2776 вбачається, що підставою для його видання слугувало рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої з інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та лист департаменту захисту інтересів суспільства і держави Національної поліції України від 19.08.2020 №309-46-2020.
Як зазначено в указаному листі, названим департаментом здійснюється оперативне супроводження кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному державному реєстрі досудових розслідувань 17.07.2020 №12020100010003924 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України, в рамках якого за дорученням слідчого від 23.07.2020 №3924кв/125/47/2020 висловлено прохання провести перевірку щодо фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівників на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи в повний час, встановлений на підприємстві, виплат заробітної плати (винагороди) без нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків, допуску до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства у ТОВ "Джусі грінс", ТОВ "Фьорст степ" та ОК "Фьорст степ-1", які фактично знаходяться за адресою: с.Любарці Бориспільського району Київської області.
Згідно з доводам відповідача керівник ГУ Держпраці у Київській області проаналізувавши зазначений лист правоохоронних органів дійшов висновку про наявність можливих порушень позивачем вимог трудового законодавства з питань неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин. 
Суд першої інстанції вірно погодився з доводами відповідача, що зі змісту згаданого листа департаменту захисту інтересів суспільства і держави Національної поліції можна дійти висновку про виявлення правоохоронними органами в ході згаданого кримінального провадження ознак можливих порушень, зокрема ТОВ "Фьорст степ", законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин, з метою підтвердження яких і направлено до відповідача цей лист з проханням провести його інспекційне відвідування. 
Відтак, відповідач обґрунтовано призначив інспекційне відвідування позивача за наявності для цього визначених законодавством підстав, що спростовує доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" стосовно відсутності підстав для призначення перевірки.
Суд першої інстанції вірно вказав, а позивач в апеляційній скарзі не спростував того, що інспектор праці Руденко О.А. встановив факт використання ТОВ "Фьорст  степ" найманої праці офіційно неоформлених двох громадян України ОСОБА_8 та   ОСОБА_9 , що підтверджується наданими ними поясненнями, оформленими письмово, а також показами свідка ОСОБА_23 .
Так, інспектор праці ОСОБА_23 в межах повноважень, визначених підпунктом 3 пункту 10 Порядку №823,  який надає йому право наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення, правомірно здійснив опитування ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , оформивши ці пояснення письмово за підписами названих осіб.
Відповідно до підпункту 6 пункту 10 Порядку №823 інспектори праці, а відповідно до підпункту 12 пункту 13 Порядку №823 і об`єкт відвідування мають право фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки. Однак, відповідно до матеріалів справи, ані позивач, ані інспектори праці таким правом під час інспекційного відвідування позивача не скористалися.
До матеріалів  інспекційного відвідування інспектором праці долучено інформацію органів Пенсійного фонду України, наданою на запит відповідача від 09.09.2020, згідно із якою працівниками страхувальника ТОВ "Фьорст степ" є 13 осіб: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , а також надані позивачем листом від 21.09.2020 документи, витребувані відповідно до вимоги про надання документів від 15.09.2020 №1003.
Згідно з указаною інформацією та документами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у ТОВ "Фьорст степ" станом на час проведення  інспекційного відвідування не працювали.
Відтак, в ході інспекційного відвідування ТОВ "Фьорст степ" інспектором праці ОСОБА_23 обґрунтовано встановлено факт використання названим товариством найманої праці ОСОБА_8 та ОСОБА_9 без їх офіційного оформлення шляхом укладення у письмовій формі трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням, що є порушенням частин першої та третьої статті 24 КЗпП України.
Разом з тим, колегія суддів відхиляє доводи відповідача про порушення позивачем постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 №413 "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" у зв`язку з тим, що позивачем не надано доказів про повідомлення органів  Державної податкової служби про прийняття на роботу вищевказаних двох громадян України та сімох громадян Китайської Народної Республіки..
Так, відповідно до вказаної постанови Кабінету Міністрів України повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів:
- засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг;
- на паперових носіях разом з копією в електронній формі;
- на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами.
Інформація, що міститься у повідомленні про прийняття працівника на роботу, вноситься до реєстру страхувальників та реєстру застрахованих осіб відповідно до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".
Аналіз змісту викладених правових норм дає підстав суду стверджувати, що обов`язок повідомити органи Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу виникає у його оформленні в установленому порядку.
Оскільки громадяни України ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та громадян Китайської Народної Республіки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в установленому порядку не були прийняті на роботу в ТОВ "Фьорст степ", то у товариства не виник обов`язок повідомити органи Державної фіскальної служби про їх прийняття на роботу. Тому інспектором праці необґрунтовано встановлене вищевказане порушення та зафіксовано його в акті інспекційного відвідування.
Отже, доводи позивача про неправильні висновки відповідача щодо допущених ТОВ "Фьорст степ" порушень законодавства, виявлених в ході інспекційного відвідування, є частково обґрунтованими.
У зв`язку з викладеним відповідач в частині усунення порушень, що стосуються допущення до роботи громадян ОСОБА_8 та ОСОБА_9 без укладення у письмовій формі трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням, обґрунтовано вніс позивачу припис від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П про усунення порушень частин першої та третьої статті 24 КЗпП України, про що вірно вказав суд першої інстанції.
В іншій частині вимоги указаного припису про усунення позивачем порушень є необґрунтованими.
Стосовно доводів апелянта - ТОВ "Фьорст Степ" про порушення Порядку №823 у зв`язку зі складенням в один день акту інспекційного відвідування та припису про усунення порушень, зафіксованих в цьому акті, з їх одночасним надісланням поштою позивачу, що свідчить про те, що відповідачем в установленому порядку до складення припису не розглянув заперечення позивача на цей акт, колегія суддів зазначає таке.
Згідно з пунктом 16 указаного Порядку за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
В пункті 17 Порядку №823 вказано, що акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.
Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.
Другий примірник акта залишається в інспектора праці.
Відповідно до пункту 18 Порядку №823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
Зі змісту акту інспекційного відвідування від  25.09.2020 №КВ 1003/3151 вбачається, що він складений інспектором праці ОСОБА_23 в останній день інспекційного відвідування 25.09.2020. У цей же ж день названою посадовою особою складено оскаржуваний припис про усунення виявлених недоліків від 25.09.2020 №КВ 1003/3151/АВ/П.
Згідно з показами свідка ОСОБА_23 від підписання акта інспекційного відвідування керівник ТОВ "Фьорст степ" відмовився, у зв`язку з чим відповідно до пункту 23 Порядку №823 в цей же день було складено припис про усунення позивачем виявлених недоліків, який разом з актом надіслано на його адресу поштою.
Пунктом 23 Порядку №823 встановлено, що у разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.
У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.
Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.
Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.
У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Зважаючи на вказану правову норму та покази свідка ОСОБА_23 про відмову керівника ТОВ "Фьорст степ" підписати вищевказаний акт інспекційного відвідування, щодо позивача обґрунтовано в один день із складенням акту складено вищевказаний припис та направлено ці документи на адресу позивача.
Доводи позивача про неналежний розгляд відповідачем заперечення ТОВ "Фьорст степ" на акт інспекційного відвідування не заслуговують на увагу суду, оскільки не спростовують доводи позивача про відсутність вчинених порушень.
З огляду на встановлені у ході інспекційного відвідування позивача допущені ним порушення, зафіксовані у вищевказаному акті, інспектор праці обґрунтовано вніс позивачу припис про усунення цих порушень.
Частиною другою статті 265 КЗпП України встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.
Відповідно до частини п`ятої цієї статті КЗпП України у разі сплати юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, яка використовує найману працю, 50 відсотків розміру штрафу протягом 10 банківських днів з дня вручення постанови про накладення штрафу за порушення вимог законодавства про працю, передбаченого цією статтею, така постанова вважається виконаною.
Згідно з частиною сьомою статті 265 КЗпП України заходи щодо притягнення до відповідальності за вчинення порушення, передбаченого абзацами другим, третім, сьомим, восьмим, десятим частини другої цієї статті, застосовуються одночасно із винесенням припису незалежно від факту усунення виявлених при проведенні перевірки порушень.
Суд першої інстанції вірно вказав, що враховуючи, що встановлені посадовими особами відповідача допущені ТОВ "Фьорст степ" порушення частково підтвердилися у ході судового розгляду справи, а саме в частині фактичного допуску до роботи без оформлення трудового договору (контракту) лише двох осіб, а не дев`яти, то при накладенні на позивача штрафу відповідачем невірно визначений розмір цього штрафу. 
Так, згідно з частиною другою статті 265 КЗпП України штраф визначається у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.
З 01.09.2020 по 31.12.2020, тобто станом на час виявлення порушення позивачем трудового законодавства, розмір мінімальної заробітної плати становив 5 000,00 грн. Відтак, у зв`язку з виявленим порушенням до позивача підлягає застосуванню штраф в розмірі 100 000,00 грн (5 000,00 грн х 10) х 2 = 100 000,00 грн), тоді як на позивача накладено штраф в розмірі 450 000,00 грн.
Зважаючи на викладене, постанову необхідно вважати виконаною у разі сплати позивачем 50 відсотків розміру штрафу, що становить 50 000,00 грн, а на 225, як зазначив у постанові відповідач.
Відтак, суд попередньої інстанції вірно вказав, що оскаржувана постанова в частині накладення на позивача штрафу в розмірі 350 000,00 грн є протиправною та підлягає скасуванню.
Також є протиправною та підлягає скасуванню оскаржувана постанова в частині, що стосується сплати 50 відсотків розміру штрафу, що становить 175 000,00 грн, протягом 10 банківських днів з дня вручення цієї постанови.
В іншій частині, зокрема щодо накладення на позивача штрафу в розмірі 100 000,00 грн. та, відповідно, сплати ним 50 відсотків штрафу, що становить 50 000,00 грн, протягом 10 банківських днів з дня вручення цієї постанови, у зв`язку з цим постанова вважається виконаною, позовні вимоги задоволенню не підлягають, з чим погоджується колегія суддів.          В частині тверджень Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" стосовно допущення відповідачем процедурних порушень, колегія суддів зазначає таке.
Порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справа №813/1790/18.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вказує, що позивачем в апеляційній скарзі не було доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваних рішень, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про притягнення позивача до відповідальності.
Таким чином, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції за наслідками розгляду даної справи, а отже позовні вимоги правомірно частково задоволені.
Апеляційні скарги не містять суттєво інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені при розгляді справи  в суді попередньої інстанції, з урахуванням яких, суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційні скарги Головного управління Держпраці у Київській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" не містять.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява N 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, 

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги Головного управління Держпраці у Київській області та Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фьорст Степ" до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним і скасування припису та постанови - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач                                                                        В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                           Я. М. Василенко  

                                                                                                    О. М. Ганечко