ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2022 року	Львів	Справа № 260/4430/20 пров. № А/857/2980/22	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді Довгополова О.М., 
суддів  Гудима Л.Я., Святецького В.В., 
з участю секретаря судового засідання Вовка А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту соціальної політики Ужгородської міської ради, Головного управління Державної казначейської служби України у Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

суддя (судді) в суді першої інстанції – Гаврилко С.Є., 
ухвалу постановлено в порядку письмового провадження,
місце ухвалення рішення – м. Ужгород,
дата складання повного тексту рішення: не зазначена,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Департаменту соціальної політики Ужгородської міської ради, Головного управління Державної казначейської служби України у Закарпатській області, в якій просив визнати протиправними дії при виконанні виконавчого листа, виданого Ужгородським міськрайонним судом 11.08.2010, на виконання постанови Ужгородського міськрайонного суду від 05.05.2018 по справі № 2а-410/10 про зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради зробити перерахунок та виплатити йому недоплачену щорічну компенсацію за шкоду, спричинену здоров`ю, допомогу на оздоровлення в розмірі 5 - ти мінімальних заробітних плат на день виплати за 2008 рік та 2009 рік; зобов`язати Департамент праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради надати до Головного управління Державної казначейської служби України у Закарпатській області розрахунок недоплаченої йому щорічної компенсації за шкоду, спричинену здоров`ю, допомогу на оздоровлення в розмірі 5 ти мінімальних заробітних плат на день виплати, а саме - 26 березня 2018 року за 2008 рік та 2009 рік; зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Закарпатській області здійснити негайне списання коштів з рахунку Департаменту праці та соціального захисту населення Ужгородської міської ради недоплаченої йому щорічної компенсації за шкоду, спричинену здоров`ю, допомогу на оздоровлення в розмірі 5 - ти мінімальних заробітних плат на день виплати, а саме 26 березня 2018 року за 2008 рік та 2009 рік.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду.
Ухвала мотивована тим, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
Не погодившись із ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення судом норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що 22.12.2021 він отримав оскаржувану ухвалу, повний текст якої виготовлено 13.12.2021, що підтверджується його підписом. Зазначає, що заяву з додатками на виконання вимог зазначеної ухвали ним було 27.12.2021 відправлено поштою, що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті, тобто в строки визначені судом.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судом першої інстанції встановлено після відкриття провадження в даній справі, що дана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 171 КАС України.
Позовну заяву у відповідності до ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року після відкриття провадження у справі - залишено без руху на підставі статті 171 частини 13 КАС України та надано позивачу п`ять днів для усунення недоліків позовної заяви. Для усунення виявлених після відкриття провадження недоліків адміністративного позову позивачу необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Як передбачено ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Вимогами ч.ч. 13, 14, 15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.
Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Враховуючи наведені норми суд першої інстанції встановивши після відкриття провадження у справі невідповідність позовної заяви вимогам статті 161 КАС України застосував ч. 13 ст. 171 КАС України, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.
Судом встановлено, що згідно матеріалів справи позивачу вручено копію зазначеної ухвали 22.12.2021 (а.с. 175).
Згідно матеріалів справи заява на виконання ухвали від 06.12.2021 подана у поштове відділення 27.12.2021 (а.с. 189).
Як передбачено частиною 9 статті 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
Враховуючи зазначене, позивач у встановлений судом строк вжив заходів для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».
У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Враховуючи вищезазначені норми права, практику Європейського суду з прав людини, а також з урахуванням своєчасності усунення позивачем недоліків позовної заяви, колегія суддів дійшла висновку, що помилковим є висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. 
Враховуючи наведене вище, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального справа, що призвело до неправильного вирішення питання, а висновки суду не відповідають обставинам справи, тому її слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись статтями 308, 310, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -   

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 260/4430/20 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	О. М. Довгополов 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	В. В. Святецький  	
Повне судове рішення складено 30.06.2022.