П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  600/3883/21-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Анісімов О.В.   
Суддя-доповідач -  Шидловський В.Б.   
20 червня 2022 року                                                                                                    м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Шидловського В.Б. 
суддів:  Курка О. П.  Боровицького О. А. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 січня 2022 року у справі за адміністративним позовом ТовариствА з обмеженою відповідальністю «Смеречина» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області, Державної податкової  служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
У серпні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 січня 2022 року позовні вимоги задоволено повністю. 
Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку.
Зобов`язано Головне управління ДПС у Чернівецькій області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Смеречина» податкові накладні №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року, датою їх подання.
Зобов`язано Головне управління ДПС у Чернівецькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області судові витрати у вигляді сплаченого згідно платіжних доручень №14, 15, 16 від 10.08.2021 року судового збору у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) грн. 00 коп.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем - Головним управлінням ДПС у Чернівецькій області, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати  оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом  першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина», згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є юридичною особою, зареєстрованою 12.01.2018 року за місцезнаходженням: Чернівецька обл., м.Чернівці, вул.Буковинська, буд. 33а, код ЄДРПОУ 41865404. Основний вид діяльності – 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний) (а.с. 20-22).
Рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Кабінетом Міністрів України постановою від 11.12.2019 року №1165, встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з підстав «здійснення ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал» (а.с. 15).
У зв`язку із здійсненням господарських операцій, а саме надання послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 ТОВ «Смеречина» виписано та направлено до Державної податкової служби України для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №14 від 04.06.2021 року на загальну суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ – 8333,33 грн.) та №16 від 09.06.2021 року на загальну суму 22200,00 грн. (в тому числі ПДВ – 3700 грн.) (а.с. 27, 49).
За результатами перевірки вищезазначених податкових накладних, контролюючим органом надіслано ТОВ «Смеречина» квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, у яких зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8. Критерії ризиковості платника податку. Також запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 28, 50).
Аргументами сторін та матеріалами справи підтверджується, що реалізовуючи право на подачу пояснень, ТОВ «Смеречина» надіслало контролюючому органу повідомлення від 24.06.2021 року №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків, реєстрацію яких зупинено, а саме податкової накладної №14 від 04.06.2021 року, а також пояснення у довільній формі від 24.06.2021 року №32 із первинними документами, що стосуються господарських операцій із ТОВ «Букпродсервіс» з приводу заблокованих податкових накладних (а.с.29-31).
За наслідками розгляду вказаних пояснень Комісією Головного управління ДПС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрації податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 16-19).
Підставою для відмови у реєстрації поданої позивачем податкової накладної №14 від 04.06.2021 року в оскаржуваному рішенні № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року зазначено: не надання платником податку копій: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; документів щодо постачання/придбання товарів, послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, в т.ч. рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документів, які не надано, підкреслити).
Підставою для відмови у реєстрації поданої позивачем податкової накладної №16 від 09.06.2021 року в оскаржуваному рішенні № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року зазначено: надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. Також вказано додаткову інформацію: подані на розгляд комісії первинні документи не відповідають одне одному: суми зазначені в платіжному дорученні, акті виконаних робіт на відповідають сумі зазначеній в ПН. Тобто, неможливо встановити відповідно до чого виписана дана ПН.
Судом також встановлено, що ТОВ «Смеречина» 26.11.2020 року подано скарги на вищевказані рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області, в яких просило їх скасувати (а.с. 53-62). Однак рішеннями Комісії ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 31971/41865404/2 від 13.07.2021 року та № 32370/41865404/2 від 15.07.2021 року скарги залишено без задоволення, а рішення комісій регіонального рівня про відмову реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних – без змін (а.с. 63-64).
Так предметом оскарження у цій справі є рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації поданих ТОВ «Смеречина» податкових накладних. Окрім цього, позивачем у цій справі оскаржується рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами колегія суддів зазначає наступне.
Стаття 19 Конституції України зобов`язує органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією  та законами України.
Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі - ПК України).
За правилами підпунктів “а” та “б” пункту 185.1. статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.
Відповідно до підпункту “а” пункту 187.1. статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Пунктом 201.7 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Згідно з пунктом 74.2 статті 74 Податкового кодексу України, в ЄРПН забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних в ЄРПН.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної в ЄРПН може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.
На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165 (набрала чинності 01.02.2020 року), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).
Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Дослідженням матеріалів справи судом встановлено, що підставою для зупинення реєстрації поданих ТОВ «Смеречина» податкових накладних слугувало те, що платник податку відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
На момент формування квитанцій, якими зупинено реєстрацію податкових накладних, такі Критерії визначені додатком 1 до Порядку №1165.
Так, додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Отже, пункт 8 додатку 1 до Порядку №1165 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість містить одну із можливих ознак ризиковості здійснення операцій, якою є те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування
Відтак, аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у платника податку такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності платника податку вказаному критерію слід навести розрахунок показника за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.
Водночас, пункт 11 Порядку №1165 передбачає зазначення у квитанції пропозиції щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації
Колегія суддів зазначає, що підставою для відмови в реєстрації податкової накладної є наявність об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Тобто, господарська операція має бути реальною, впливати на активи підприємства та породжувати податкові зобов`язання.
Крім цього, слід прийти до висновку, що податкове законодавство України, чинне на час формування у цій справі квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних, містило вимоги до змісту квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, які є конкретними та не можуть носити абстрактний характер.
Натомість, судом встановлено, що при зупиненні реєстрації податкових накладних у квитанціях відсутній конкретний перелік необхідних документів, що має бути наданий платником для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, наявні лише посилання на п.201.16. ст. 201 ПК України, що унеможливлює встановити конкретно яким критеріям ризиковості, переліченим в зазначеному вище пункті 8 Критеріїв ризиковості платника податку відповідає позивач.
Вказане свідчить про невідповідність сформованих квитанцій вимогам пункту 11 Порядку №1165.
Судом встановлено, що передумовою прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних слугувало прийняття Комісією регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення від 16.06.2021 року №45022, яким встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Щодо обґрунтованості рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 колегія суддів зазначає наступне.
Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку визначена додатком 4 до вказаного Порядку і передбачає зазначення підстави його прийняття - відповідний пункт Критеріїв ризиковості платника податку. А у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку в графі "Податкова інформація" розшифровується, яка саме податкова інформація.
За своєю правовою природою рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке прийняте на виконання владних управлінських функцій та стосується прав або інтересів платника податків.
Таке рішення створює правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником податків. При цьому зупинення реєстрації податкової накладної, покладає на платника податків додатковий обов`язок у вигляді надання пояснень та документів, а також завдає шкоди його діловій репутації, оскільки внаслідок наведеного контрагенти такого платника податків не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між таким платником податків та його контрагентами.
Окрім цього, прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, породжує правову невизначеність між сторонами господарської операції, що суперечить верховенству права.
Отже, підсумовуючи наведене вище, слід прийти до висновку, що рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України є актом індивідуальної дії, який може бути оскаржено до суду.
Така позиція суду, окрім наведеного вище, підтверджується положенням абзацу 21 пункту 6 Порядку №1165, згідно змісту якого “У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку” та Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, згідно змісту якого рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Водночас суд зазначає, що у висновках щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, які викладені в постановах Верховного Суду від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19, від 10.07.2020 року у справі № 520/5168/19, від 17.07.2020 року у справі № 280/1098/19 йшлося про те, що рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, а тому вони окремо не підлягали оскарженню.
Згідно позиції Верховного Суду, рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.
Однак, в даному разі слід зазначити, що наведені висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, ґрунтуються на нормативно-правовому акті, який втратив чинність і в частині судового оскарження, по-іншому врегулював досліджувані правовідносини. При цьому суд зазначає, що оскаржувані в цій справі рішення, прийнятті на підставі діючого нормативно-правового акту, який передбачає оскарження рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку до суду.
Так, як зазначалось судом раніше, в Додатку 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначена обов`язкова форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в який зазначається наступне:
“Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація).
Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податків)”.
Отже, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податків, контролюючий орган, яким є Головне управління ДПС у Чернівецькій області, зобов`язаний розшифрувати, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття такого рішення.
Відповідно до підпункту 14.1.171 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова інформація розуміється у значенні, визначеному Законом України "Про інформацію", згідно якого податковою інформацією є сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України (частина 1 статті 16 Закону України “Про інформацію” від 02.10.1992, № 2657-XII).
Аналізуючи наведене, слід прийти до висновку, що податковою інформацією є створений конкретний інформаційний продукт, який збережений на матеріальних носіях або відображений в електронному вигляді.
Крім цього, така інформація має відповідати основним принципам інформаційних відносин, серед яких відкритість, доступність інформації, свобода обміну інформацією; достовірність і повнота інформації (частина 1 статті 2 Закону України “Про інформацію” від 02.10.1992, № 2657-XII).
Приймаючи рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 16.06.2021 року, №45022 відповідач, розшифровуючи, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття такого рішення, вказав «здійснення ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал», без жодного обґрунтування цього.
У даному разі суд вважає, що зазначення в оскаржуваному рішенні “здійснення ризикових операцій”, жодних чином не відповідає таким основним принципам інформаційних відносин, як доступність та повнота інформації. При цьому таке розшифрування, не може вважатись розшифруванням податкової інформації в розумінні Порядку №1165, оскільки за своїм змістовим навантаженням словосполучення “ ризикових операцій” є не конкретним та не носить доступного та повного інформативного навантаження.
При цьому, ні у самому оскаржуваному рішенні, ні у відзиві не наведено фактичних обставин, які підтверджували дійсність здійснення ТОВ «Смеречина» ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал». Таке рішення ґрунтується виключно на припущеннях відповідача.
Тож спірне рішення прийняте відповідачем непропорційно, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, чим відповідач допустив надмірний формалізм, що порушує права позивача на належне здійснення господарської діяльності.
Одним із критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень є критерій обґрунтованості, згідно якого рішення приймається з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) (пункт 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).
Окрім цього, відповідно Резолюції (77) 31 про захист особи відносно актів адміністративних органів, яка прийнята Комітетом Міністрів Ради Європи 28.09.1977 року обов`язок суб`єкта владних повноважень інформувати про мотиви свого рішення, віднесено до основних складових (принципів) адміністративної процедури.
За таких обставин, враховуючи те, що в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 16.06.2021 року, №45022 не розшифрована податкова інформація, яка стала підставою для його прийняття, слідує, що воно не відповідає критерію обґрунтованості та повноти, а тому воно є протиправним та підлягає скасуванню.
Пунктом 6 вказаного Порядку також визначено, що комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Колегія суддів зазначає, що відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до вимог Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Судом встановлено, що реалізовуючи право на подачу пояснень, позивач надіслав контролюючому органу пояснення та копії документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, які на переконання представника позивача свідчать про реальність здійснених ТОВ «Смеречина» господарських операцій.
Однак, як встановлено судом вище, позивачу відмовлено в реєстрації податкових накладних у зв`язку із ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити).
У даному разі, з метою забезпечення логічності та зрозумілості, суд надасть оцінку реальності господарських операцій, після чого надасть оцінку правомірності підстав, які зазначені у оскаржуваних рішеннях.
Водночас суд зазначає, що відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, такий суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З викладеного слідує, що відповідачі не можуть посилатись на докази, які не були підставою для прийняття рішення про відмову позивачу в реєстрації податкових накладних.

Щодо реальності господарських операцій між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс» колегія суддів зазначає наступне.
ТОВ «Смеречина, будучи господарським товариством, здійснює підприємницьку діяльність з метою отримання прибутку. З врахуванням зазначеного, у цій справі необхідно провести аналіз операцій щодо надання ТОВ «Смеречина» послуг згідно укладених з контрагентами договорів, через призму мети отримання прибутку.
При цьому суд зазначає, що у даному разі не йде мова про отримання податкової вигоди, всупереч положень ПК України.
Судом встановлено, що податкові накладні №14 від 04.06.2021 року на загальну суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ – 8333,33 грн.) та №16 від 09.06.2021 року на загальну суму 22200,00 грн. (в тому числі ПДВ – 3700 грн.) складено у зв`язку із надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 (а.с. 33-34).
На реалізацію умов договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 оформлено акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2021 року, згідно якого витрати ТОВ «Смеречина» становлять 72200,00 грн (а.с. 35-37); довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2021 року, згідно якої вартість виконаних ТОВ «Смеречина» будівельних робіт з ПДВ становить 72200,00 грн (а.с. 38).
ТОВ «Букпродсервіс» платіжним дорученням від 04.06.2021 року №1260 частково здійснено оплату на виконання робіт згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 у сумі 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ – 8333,33 грн.). У свою чергу, платіжним дорученням від 14.06.2021 року №1262 ТОВ «Букпродсервіс» здійснено доплату на виконання робіт згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 у сумі 22200,00 грн (в тому числі ПДВ – 3700 грн.) (а.с. 42-43).
З урахуванням зазначених обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що такі господарські операції щодо надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» є реальними. При цьому, у матеріалах справи наявні первинні документи, які підтверджують понесенні позивачем витрати у зв`язку із виконанням ним умов договору від 01.06.2021 року №1-06/20221, аналіз та синтез яких свідчить про їх змістову логічність з наведеними вище первинними документами, якими документовано господарські операції між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс». При цьому, у зв`язку із отриманням послуг ТОВ «Букпродсервіс» має право на податковий кредит, однак його реалізувати не може у зв`язку з відмовою в реєстрації податкової накладної.
Водночас, апелянтом не надано суду жодного доказу фіктивності цих господарських операцій, при цьому суд зауважує, що підставою для зупинення податкової накладної є наявність об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Стосовно доводів відповідача про те, що платником не надано первинні документи, в яких міститься інформація щодо проведених господарських операцій, а саме: - до ПН №14 від 04.06.2021 року не надано первинні документи щодо придбання паливно-мастильних матеріалів при наданні послуг спецтехнікою (влаштування котловану); - до ПН №6 від 09.06.2021 року надано первинні документи щодо проведених господарських операцій, які містять суперечливі дані та не відповідають одне одному. Так податкова накладна виписана 09.06.2021 року на проведену господарську операцію у сумі 22200 гри., в т.ч. ПДВ 3700 грн., згідно акта виконаних робіт від 09.06.2021 року сума господарської операції становить 72200 грн в т. ч. ПДВ 12033 грн., а платіжне доручення від 14.06.2021 року №1262 на суму 22200 грн.
Аналіз наявних у цій справі первинних документів, які були подані відповідача на розгляд з метою реєстрації податкових накладних, свідчить про те, що надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 було тривалим у часі, а саме мало місце протягом червня 2021 року. При цьому, оплата за надані послуги здійснювалася ТОВ «Букпродсервіс» у два етапи, що свідчить із змісту платіжних доручень від 04.06.2021 року №1260 на суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ – 8333,33 грн.) та від 14.06.2021 року №1262 на суму 22200,00 грн (в тому числі ПДВ – 3700 грн.) (а.с. 42-43).

Щодо ненадання позивачем первинних документів по здійснених господарських операціях.
Так, в оскаржуваному позивачем рішенні № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року підставою для відмови у реєстрації податкової накладної вказано ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), а також копій договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них.
У першу чергу, суд звертає увагу на зазначене у оскаржуваних рішеннях у графі “підстави” після переліку ненаданих платником податку документів: “документи, які не надано, підкреслити”. Тобто, серед переліку вказаних документів, податковим органом необхідно виокремити саме ті, які не надано платником податку. Однак, контролюючим органом вказаного зроблено не було.
При цьому, судом встановлено, та не заперечувалось відповідачами в ході розгляду справи, що позивачем до контролюючого органу подавалися пояснення та копії первинних документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено.
Надання контролюючому органу досліджених вище первинних документів, на переконання суду, у сукупності із поданими поясненнями, підтверджує реальність господарських операцій ТОВ «Смеречина» з конкретним контрагентом ТОВ «Букпродсервіс».
Зазначене у своїй сукупності спростовує позицію відповідача щодо відсутності у позивача первинних документів щодо здійснення господарської операції по укладеному між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс». Більше того, у матеріалах справи наявні документи, які підтверджують реальність дій по виконанню умов договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221, як то укладення 01.06.2021 року договору №3/06-2021 оренди механізмів, необхідних для виконання відповідних робіт. А тому, суд вважає вказану підставу для відмови у реєстрації податкової накладної №14 від 04.06.2021 року нормативно необґрунтованою.
Окрім цього, щодо відсутності та дефектності, на переконання представників відповідачів, певних первинних документів, якими документована господарська операція, то у даному разі суд вважає за необхідне навести наступні висновки Верховного Суду щодо правозастосування:
- наявність або відсутність окремих документів, як і деякі помилки чи неточності у їх оформленні, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися), а певні недоліки в заповненні первинних документів носять оціночний характер (постанова Верховного Суду від 22.05.2020 року, справа №804/9510/15);
- відсутність та/або дефектність документів на транспортне перевезення не є безумовною підставою ставити під сумнів здійснення господарських операцій (постанова Верховного Суду від 04.06.2020 року, справа №340/422/19);
- наявність належно оформлених первинних документів є обов`язковою ознакою господарської операції, однак не єдиною. По своїй правовій суті господарська операція є операція, яка змінює зміст активів платника податку, а первинні документи лише підвереджують факт її проведення. Основною первинною ознакою господарської операції є її реальність, а наявність первинних документів є вторинною, похідною ознакою. Належне документальне оформлення господарської операції відповідними первинними документами не свідчить про безумовну їх відповідність самому змісту операції. Правові наслідки створює саме господарська операція, а не первинні документи (постанова Верховного Суду від 25.09.2019 року, справа №520/11437/18).
З урахуванням зазначених обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано жодних доказів, які слугували б підставою для прийняття оскаржуваних рішень №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та №2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак відповідності ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку.
Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.
За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального  права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги  висновків суду не спростовують,  то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 19 січня 2022 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Шидловський В.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Курко О. П.    Боровицький О. А.