П О С Т А Н О В А

      І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
 
04 травня 2022 року                                                                                    м. Київ
 
Справа № 761/25624/20
Провадження № 22-ц/824/4634/2022
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
                                               судді-доповідача Стрижеуса А.М., 
                                   суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.,
                                   
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач –  ОСОБА_2 ,
                
розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 – адвоката Войніканіс-Мирського Яна Сергійовича на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року у складі судді Фролової І. В. у справі за клопотанням ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,
 
В С Т А Н О В И В:
 
Історія справи
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до 
ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя прийнято до провадження. Вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. По справі призначено підготовче засідання.
 
Короткий зміст клопотання про зупинення провадження у справі
 
У липні 2021 року та серпні 2021 року ОСОБА_2 подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі, з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 251 ЦПК України (т. 2, а. с. 89, 148).
Клопотання мотивовані тим, що ОСОБА_2 зараховано до складу Збройних Сил України (далі – ЗСУ) для виконання завдань у зоні проведення операції об?єднаних сил (далі – зона проведення ООС). Заявник вказував, що на час подання клопотань, він перебуває на військовій службі у підрозділі, залученому до проведення антитерористичної операції (далі – АТО) у особливий період. 26 липня 2021 року ОСОБА_2 вибув з пункту постійної дислокації до передового командного пункту для участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки та оборони в районі проведення ООС та засобів на території Луганської та Донецької областей на невизначений термін.
 
Аргументи позивача
 
У листопаді 2021 року представник ОСОБА_1 – ОСОБА_3 подав до суду заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі, у якому просив відмовити у задоволенні клопотання про зупинення провадження усправі.
Заперечення мотивовано тим, що воєнний стан на території України не вводився, а у матеріалах справи відсутні докази про те, що військове формування, в якому несе службу ОСОБА_2 переведено на воєнний стан.
 
Короткий зміст оскаржуваної ухвали
 
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року клопотання ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено.
Зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
Ухвала мотивована тим, що оскільки ОСОБА_2 перебуває у складі військової частини, що підтверджується витягом з наказу командира військової частини від 26 липня 2021 року № 175, а тому наявні підстави для зупинення провадження у справі, з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 251 ЦПК України.
 
Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги
 
22 грудня 2021 року представник ОСОБА_1 – адвокат Войніканіс-
Мирський Я. С. через засоби поштового зв?язку подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року та направити справу для продовження розгляду до Шевченківського районного суду міста Києва.
Апеляційна скарга мотивована тим, що факт перебування сторони у складі ЗСУ за відсутності достовірних та однозначних відомостей про їх переведення на воєнний стан або залучення до проведення АТО не може бути достатньою підставою для зупинення провадження у справі. Заявник вказує, що при винесенні оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції не вказав, яка саме підстава зупинення провадження встановлена судом у цій справі. Заявник також зазначає, що військова частина, в якій проходить службу відповідач, розташована у Чернігівській області, тобто не в зоні проведення ООС, що в свою чергу не позбавляє відповідача на реалізацію прав, що передбачені статтею 43 ЦПК України. Відповідачем не надано доказів, які б свідчили про те, що військова частина, у якій ОСОБА_2 проходить військову службу, переведена на воєнний стан або залучена до проведення АТО.
 
Рух апеляційної скарги та матеріалів справи
 
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 30 грудня 2021 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 січня 2022 року витребувано з Шевченківського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 761/25624/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
07 лютого 2022 року матеріали цивільної справи № 761/25624/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя надійшли до Київського апеляційного суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року клопотання представника ОСОБА_1 – адвоката Войніканіс-Мирського Я. С. про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року задоволено та поновлено його. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 – адвоката Войніканіс-
Мирського Я. С. на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року у справі за клопотанням ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
Копію ухвали про відкриття провадження разом з копією апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 квітня 2022 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга стаття 369 ЦПК України).
А згідно пункту 14 частини першої статті 353 ЦПК України ухвала суду першої інстанції щодо зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
 
Доводи інших учасників справи
 
Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.
Позиція Київського апеляційного суду
 
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на таке.
 
Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права
 
Відповідно до частини першої статті 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Положення цієї статті ґрунтуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист прав і свобод людини і громадянина судом (стаття 55). 
Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією України та законами України.
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист. 
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства в Україні є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Вирішуючи питання про зупинення провадження у справі, з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 251 ЦПК України, суд першої інстанції зробив висновок про те, що оскільки ОСОБА_2 перебуває у складі військової частини НОМЕР_1 , що підтверджується витягом з наказу командира військової частини від 26 липня 
2021 року № 175, а тому наявні підстави для зупинення провадження у справі.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала суду першої інстанції відповідає.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі – Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Європейський суд з прав людини зауважив, що розумність тривалості провадження повинна оцінюватись з урахуванням обставин справи та таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливості спору для заявника (рішення у справі «Pelissier and Sassi v. France» (Пелісьє та Сассі проти Франції), заява № 25444/94, та «Frydlender v. France» (Фрідлендер проти Франції), заява № 30979/96).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.
Отже, зі змісту положень цієї норми випливає, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, якщо сторона або третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.
Станом на дату постановлення оскаржуваної ухвали відповідач дійсно перебував у складі ЗСУ, що не оспорюється учасниками справи.
Проте, вирішуючи питання щодо наявності підстав для зупинення провадження у справі, станом на час перегляду справи судом апеляційної інстанції, Київський апеляційний суд виходить із такого.
Згідно правил частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Оскільки процесуальна дія, а саме перегляд справи в апеляційному порядку, здійснюється 04  травня 2022 року, тому Київський апеляційний суд під час перегляду справи також враховує чинність законів саме на дату апеляційного перегляду справи.
Починаючи з 2014 року загальновідомим є той факт, що Російська Федерація чинить збройну агресію проти України
Указом Президента України від  24 лютого 2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022року строком на 30діб, указом Президента України від14березня 2022року №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022року строком на 30діб та указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Тобто, на час перегляду справив апеляційному порядку в Україні діє воєнний стан, а відтак наявні підстави для зупинення провадження у справі, відповідно до правил пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України.
Оскільки на час перегляду цієї справи в апеляційному порядку в Україні діє воєнний стан і суд апеляційної інстанції не вправі обмежити право сторони відповідача у доступі до правосуддя, гарантоване як Конституцією України так і статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який є військовослужбовцем та перебуває у лавах ЗСУ по захисту суверенності і незалежності України, Київський апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року з передачею справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.
 
Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги
 
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має правозалишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
За правилами частини першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року – без змін, оскільки підстав для її скасування судом апеляційної інстанції не встановлено.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Войніканіс-Мирського Яна Сергійовича - залишити без задоволення.
Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 листопада 2021 року у справі за клопотанням ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без змін.
Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач:                                                       А.М. Стрижеус
                
Судді:                                                                         Л.Д. Поливач
 
                                                                                   О.І. Шкоріна