Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 	Справа № 991/2004/22	
Доповідач: ОСОБА_2 	Провадження №11-сс/991/204/22	

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

11 липня 2022 року	місто Київ	

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_6 , подану на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 червня 2022 року, постановлену за результатами розгляду скарги на невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

І. Процедура
1. Судове провадження у цій справі було розпочато Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду /далі – Апеляційна палата/ згідно з отриманою апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.06.2022, постановлену на підставі п. 4 ч. 2 ст. 307 Кримінального процесуального кодексу України /далі – КПК/ (а. с. 32, 38, 40-42,60-65).
ІІ. Зміст оскаржуваного рішення
2. Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.06.2022 відмовлено у задоволенні скарги на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань /далі – ЄРДР/.
3. Таке своє рішення слідчий суддя мотивував відсутністю в поданій ОСОБА_6 до Національного антикорупційного бюро України /далі – НАБУ/ заяві відомостей про вчинення суддею Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 кримінального правопорушення.
ІІI. Вимоги та доводи особи, яка звернулася з апеляційною скаргою
4. У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить: (1) поновити строк на подання апеляційної скарги, (2) скасувати ухвалу слідчого судді від 23.06.2022 та (3) задовольнити вимоги скарги.
4.1. Апеляційна скарга мотивована тим, що: (1) причини пропуску строку на подання апеляції є поважними, оскільки повний текст ухвали оголошено без його участі та отримано ним 30.06.2022; (2) слідчий суддя формально з`ясував природу даних правовідносин та передчасно прийшов до висновку про відмову у задоволенні скарги; (3) матеріалами судового провадження було достеменно встановлено, що саме внаслідок зловживання своїм службовим становищем суддею ОСОБА_7 стало можливим винесення ним ухвал від 06 та 26 квітня 2022 року про відмову у задоволенні заяв про відвід; (4) із наявних матеріалів вбачається, що є всі достатні підстави для внесення відомостей в ЄРДР за його заявою; (5) вимоги ст. 214 КПК чітко передбачають, що слідчий, прокурор при отриманні заяви про скоєння кримінального правопорушення зобов`язаний внести відомості до ЄРДР та провести необхідні слідчі дії.
4.2. У судове засідання заявник ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, не прибув.
IV. Узагальнені позиції інших учасників судового провадження
5. Інші учасники кримінального провадження висловили свою позицію.
5.1. Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, у судове засідання не прибув.
5.2. Представник НАБУ, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, у судове засідання не прибув.
5.2.1. До початку судового розгляду подав свої заперечення, у яких зазначив прохання (1) провести апеляційний розгляд за його відсутності, (2) відмовити в задоволенні апеляційної скарги.
5.2.2. У запереченнях зазначив про правильне застосування слідчим суддею ст. 214 КПК, ураховуючи, що ОСОБА_6 не навів об`єктивних даних, які могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.
V. Межі перегляду оскаржуваного рішення
6. Судове рішення має бути законне, обґрунтоване і вмотивоване (ч. 1 ст. 370 КПК).
6.1. Вирішуючи на які саме аргументи, зазначені в апеляційній скарзі, надавати відповіді в ухвалі за результатами її розгляду, зважаючи на положення ст. 2, ч. 6 ст. 9, ч. ч. 1, 3 ст. 21, ч. 1 ст. 22, ст. 24, ч. 3 ст. 26, ч. 1 ст. 404 КПК, колегія суддів виходить з того, що здійснює перегляд оскаржуваного рішення виключно у межах доводів апеляційної скарги.
6.2. При цьому, апеляційним судом обов`язково враховуються необхідність здійснення ретельної перевірки усіх доводів апеляційної скарги, які можуть вплинути на результат апеляційного розгляду (постанова Верховного Суду від 05.01.2022 у справі №484/789/19, абз. 9 п. 12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.12.2021 у справі №11-164сап21).
6.3. Із огляду на наведене, колегією суддів у ході апеляційного перегляду з`ясовується дотримання строків ОСОБА_6 на апеляційне оскарження. Крім того, у випадку, коли зазначені строки особою не порушені в апеляційному порядку підлягають перевірці (1) правильність застосування слідчим суддею ст. 214 КПК та (2) відповідність фактичним обставинам справи його висновків щодо відсутності у заяві ОСОБА_6 відомостей, які можуть вказувати на вчинення суддею кримінального правопорушення, передбаченого законом про кримінальну відповідальність.
VI. Встановлені обставини та їх оцінка колегією суддів
7. Надаючи оцінку обставинам, установленим слідчим суддею, та його висновкам, апеляційний суд виходить із такого.
(§1) Щодо дотримання строку на апеляційне оскарження
8. ОСОБА_6 стверджує, що звернувся до суду з апеляційною скаргою після спливу строку на апеляційне оскарження, який він пропустив з поважної причини – необізнаність з мотивами прийнятого рішення, повний текст якого отримав 30.06.2022.
9. Відповідний строк та порядок його обрахування визначає ст. 395 КПК у взаємозв`язку із ч. 5 ст. 115 КПК.
9.1. Зокрема, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення (п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК).
9.2. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк (ч. 5 ст. 115 КПК).
9.3. Якщо складання судового рішення у формі ухвали (постанови) вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням його резолютивної частини, яку підписують всі судді (ч. 2 ст. 376 КПК).
9.4. Як вбачається з висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеного у постанові від 27.05.2019 (справа №461/1434/18, провадження №51-6470кмо18), при вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали слідчого судді - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися ч. 2 ст. 376 КПК, згідно з якою у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
9.5. У ході застосування наведеного підходу колегією суддів установлено, що 23.06.2022 ОСОБА_6 був у Вищому антикорупційному суді під час розгляду його скарги (а. с. 36-37), за наслідками якого слідчий суддя проголосив резолютивну частину ухвали (а. с. 38), але не був присутній під час оголошення повного тексту такого рішення 24.06.2022 (а. с. 39).
9.5.1. Отже, для ОСОБА_6 п`ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 23.06.2022 розпочався з 24.06.2022 та закінчувався 28.06.2022.
9.5.2. Ураховуючи, що ОСОБА_6 звернувся з апеляційною скаргою 04.07.2022, то він вважається таким, що пропустив строк на апеляційне оскарження (а. с. 60-65).
10. Вирішуючи питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів враховує положення ч. 5 ст. 115, ч. 1 ст. 116, ч. 1 ст. 117, п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК.
10.1. Так, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК).
10.2. Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 117 КПК).
10.3. Поняття поважності причин пропуску процесуальних строків є оціночним.
10.3.1. Так, із системного аналізу норм КПК (зокрема, ст. ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400) слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк. Під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.
10.3.2. Отже, можливість поновлення строку на апеляційне оскарження кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим чи обставини, унаслідок яких скаргу подано несвоєчасно, залежали від волі ініціатора перегляду і чи пов`язані вони з дійсно істотними перешкодами/труднощами, що унеможливили або ускладнили своєчасне звернення до суду.
10.3.3. При цьому, в постанові від 27.05.2019 у справі №461/1434/18 (провадження №51-6470кмо18) Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що «у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК».
10.3.4. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту (ч. 1 ст. 116 КПК).
10.4. Ураховуючи, що ОСОБА_6 повний текст оскаржуваної ухвали отримав 30.06.2022 (а. с. 59), після чого 04.07.2022 з використанням послуг поштового зв`язку звернувся з апеляційною скаргою на зазначене рішення (а. с. 60-62, 64-65), колегія суддів вважає, що наявні підстави для поновлення йому строку на апеляційне оскарження як такого, що пропущений із поважних причин.
(§2) Щодо наявності/відсутності підстав для скасування оскаржуваного рішення
11. В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку про відсутність в поданій ОСОБА_6 до НАБУ заяві відомостей про вчинення суддею Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 кримінального правопорушення.
11.1. У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 , зазначив, що слідчий суддя передчасно дійшов висновку щодо відмови у задоволенні скарги, оскільки у поданій ним заяві були наведені достатні підстави для внесення відомостей до ЄРДР за його заявою.
11.2. Оцінивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 .
12. Перевіряючи в апеляційному порядку законність, обґрунтованість та вмотивованість оскаржуваної ОСОБА_6 ухвали від 23.06.2022, колегія суддів виходить із того, що за змістом ст. 214 КПК реєстрації в ЄРДР підлягають із подальшим здійсненням досудового розслідування не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.
12.1. Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг із ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).
12.2. При цьому відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, котрі можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298).
12.3. Тобто згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про вчинення кримінального правопорушення лише за наявності інформації про існування обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (реальність конкретної події: часу, місця, способу та інших фактів), а не будь-яких даних, повідомлених заявником. Аналогічний підхід щодо застосування відповідної норми було наведено Судовою палатою у кримінальних справах Верховного Суду України 01.07.2013 у висновку щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, згідно з яким положення ч. 1 ст. 214 КПК зобов`язують слідчого внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки за заявою або повідомленням, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
12.4. Крім того, як вважає колегія суддів, за вимогами ч. 1 ст. 214 КПК та п. 1 глави 2 Положення про порядок ведення ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, саме особа, яка вносить відповідні відомості, самостійно визначає попередню правову кваліфікацію, яку й зазначає під час внесення відомостей до ЄРДР.
12.5. Водночас, якщо обставини, зазначені в заяві або повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування стосовно таких подій не повинно проводитися. Й оцінюючи обставини, вказані в заяві / повідомленні, слідчий, дізнавач або прокурор має враховувати положення Кримінального кодексу України /далі – КК/, які визначають, що вважається кримінальним правопорушенням.
12.6. Поруч із зазначеним, Апеляційна палата звертає увагу на те, що із введенням у дію у 2012 році нового КПК інститут дослідчої перевірки та стадію порушення кримінальної справи було скасовано, у зв`язку з чим досудове розслідування згідно з нормами чинного кримінального процесуального закону розпочинається не з винесення постанови про порушення кримінальної справи чи проведення сукупності дослідчих дій у вигляді дослідчої перевірки, а з внесення до бази даних (ЄРДР) відомостей, що містять ознаки кримінального правопорушення. Й відповідні відомості вносяться лише тоді, коли у заяві наведені не будь-які обставини, а лише ті, у яких містяться відомості, згідно з якими певні дії чи бездіяльність можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення.
12.7. Тому, на думку колегії суддів, при вирішенні справи за скаргою ОСОБА_6 слідчим суддею надано правильне тлумачення змісту ст. 214 КПК.
13. Застосовуючи наведений підхід до обставин цього судового провадження, колегія суддів ураховує таке:
13.1. 24.05.2022 ОСОБА_6 звернувся до директора Львівського територіального управління НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК (а. с. 3);
13.2. в наведеній заяві ОСОБА_6 зазначив, що суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 вчинив наведене кримінальне правопорушення, оскільки під час розгляду цивільної справи №346/5011/18 постановив ухвали від 06.04.2022 та 26.04.2022, якими безпідставно відмовив у задоволенні заявлених відводів, у той час як 09.08.2019 за аналогічних обставин цим суддею було задоволено заявлений ним же самовідвід від розгляду зазначеної справи (а. с. 3);
13.3. листом НАБУ від 31.05.2022 ОСОБА_6 було повідомлено про відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей за його заявою (а. с. 8), після чого 16.06.2022 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення (а. с. 1).
14. Перевіривши ухвалу слідчого судді, яку оскаржує ОСОБА_6 , виходячи зі змісту скарги від 24.05.2022, листа НАБУ від 31.05.2022, пояснення НАБУ від 20.06.2022 та змісту апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що у поданій до НАБУ заяві від 21.06.2022 не наведено жодних обставин та доказів, які б могли вказувати на те, що суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 364 КК.
14.1. Так, Апеляційна палата погоджується з висновками слідчого судді, що твердження заявника фактично ґрунтуються на незгоді з тим, яке саме рішення було прийнято суддею Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області, яке стосувалось інтересів ОСОБА_6 . По суті повідомлені заявником НАБУ обставини свідчать про здійснення суддею судочинства та не містять даних про вчинення ним корупційних кримінальних правопорушень.
14.2. Однак виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається (висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 01.07.2013 ).
14.3. Зокрема, «рішення суддів не можуть підлягати будь-якому перегляду поза межами апеляційних процедур, закладених у законодавстві», «за винятком рішень про амністію, помилування або подібних заходів, виконавча влада та законодавча влада не повинні ухвалювати рішення, що скасовують судові рішення» (§§16-17 додатку до Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки від 17.11.2010 №CM/Rec (2010) 12).
14.4. Остаточне судове рішення не може бути переглянуто, крім встановлених процесуальними законами випадків його перегляду відповідним судом, що виключає можливість оцінювання такого рішення слідчим, прокурором при вчиненні ними дій, які мають наслідком притягнення судді до кримінальної відповідальності (абз. 4 п. 2.6. рішення Конституційного Суду України у справі №7-р/2020 від 11.06.2020).
14.5. Тобто оцінку законності, обґрунтованості та вмотивованості рішення судді Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області може надати суд апеляційної інстанції в ході перегляду такого рішення виключно за правилами відповідного виду судочинства. А КПК правом оцінювати відповідне рішення при вчиненні дій, які мають наслідком притягнення судді до кримінальної відповідальності, слідчого та прокурора не наділяє.
14.6. Отже, висновок слідчого судді з приводу відсутності у заяві ОСОБА_6 до НАБУ від 24.05.2022 об`єктивних даних, які свідчать про вчинення суддею Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_7 кримінального правопорушення, відповідає фактичним обставинам кримінального провадження. Слідчий суддя правильно зазначив в оскаржуваній ухвалі, що оцінка судових рішень, прийнятих суддями, може бути надана виключно у межах установленого законодавством процесуального перегляду.
(§3) Висновки
15. Тому, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді про те, що ухвалення суддею, у межах своїх повноважень, судового рішення об`єктивно не може розглядатися як вчинення злочину.
16. Таким чином, оскаржувану ухвалу постановлено з дотриманням норм кримінального процесуального закону, й неповноти судового розгляду чи невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження або неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність не встановлено.
17. Рішення, одне з яких за результатами розгляду апеляційної скарги може постановити апеляційний суд, передбачені ст. 407 КПК.
17.1. За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін (ч. 3 ст. 407 КПК).
17.2. Із огляду на наведене апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 9, 115, 303, 304, 369, 370, 375, 376, 392, 395, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424, 532 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_6  задовольнити, поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 червня 2022 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 червня 2022 року - без змін.
Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:	ОСОБА_2   	
Судді:	ОСОБА_3 	
 	ОСОБА_4