УХВАЛА

04 травня 2022 року 
Київ
справа №440/9194/21
адміністративне провадження №К/990/9948/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Чиркіна С.М.,
суддів:                    Єзерова А.А., Рибачука А.І.,
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі № 440/9194/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
У 2021 році ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (далі - відповідач), в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 24.06.2021 №808;
- зобов`язати зарахувати до стажу роботи для призначення пенсії період роботи на посаді начальника відділу координації та аналізу управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органів які ведуть боротьбу з організованою злочинністю прокуратури Полтавської області з 01.08.2020 згідно рішення суду від 08.02.2021 у справі №440/4533/20;
- зобов`язати призначити з 08.12.2020 пенсію за вислугу років відповідно до статті 50-1 Закону України "Про прокуратуру" №1789 від 05.11.1991 та виплачувати у розмірі 90 відсотків від суми нарахованої місячної заробітної плати зі всіма складовими відповідно до довідки виданої Полтавською обласною прокуратурою від 25.11.2020 №21-722вих20 без обмеження максимальним розміром та без застосування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та без застосування постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 позов задоволено частково:
- визнано протиправним та скасовано рішення відповідача від 24.06.2021 №808;
- зобов`язано відповідача зарахувати до стажу роботи для призначення пенсії період роботи позивача на посаді начальника відділу координації та аналізу управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органів які ведуть боротьбу з організованою злочинністю прокуратури Полтавської області згідно рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 у справі №440/4533/20 з 01.08.2020 по 08.02.2021;
- зобов`язано відповідача призначити та виплачувати позивачу з 08.02.2021 пенсію за вислугу років відповідно до статті 50-1 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789, у редакції Закону від 12.07.2001 №2663-ІІІ, з розрахунку 90% від суми нарахованої місячної заробітної плати зі всіма складовими, відповідно до довідки про заробітну плату для призначення пенсії, виданої Полтавською обласною прокуратурою від 24.11.2020 №21-722вих20, без обмеження максимального розміру пенсії та без застосування максимальної величини нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та без застосування Порядку погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649;
- у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погодившись із прийнятим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу.
Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2022 відмовлено в задоволенні клопотань про відстрочення сплати судового збору, про поновлення строку на апеляційне оскарження; залишено апеляційну скаргу без руху у зв`язку з несплатою судового збору та пропущенням строку на апеляційне оскарження, наданий строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання копії ухвали.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 У задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено та відмовлено у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої, частини третьої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далів - КАС України).
Не погодившись із прийнятою ухвалою відповідач подав касаційну скаргу.
Ухвалою Верховного Суду від 13.04.2022 касаційну скаргу повернуто на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332.
21.04.2022 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду вдруге надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 19.04.2022, у якій скаржник просить скасувати ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам статті 330 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Всупереч вище зазначеної законодавчої норми скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).
Натомість скаржник у касаційній скарзі просить відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі № 440/9194/21 до прийняття рішення у справі.
Розглянувши вказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.
Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені № 3674-VI.
Відповідно до статті та № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.
Таким чином, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.
Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.
При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, у тому числі, обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.
Враховуючи наведене, у задоволенні клопотання необхідно відмовити.
В порядку передбаченому підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №  3674VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду, зокрема, касаційної скарги на ухвалу суду встановлена у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб
Законом України Про Державний бюджет України на 2022 рік встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022 - 2 481,00 гривень.
Отже, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 2 481, 00 гривню.
Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Водночас у касаційній скарзі скаржник зазначає, що копію оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції отримано 23.02.2022.
Однак, на підтвердження вказаної інформації скаржником не надано жодного доказу.
Таким чином неможливо встановити дату отримання скаржником оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.
Також скаржником не зазначено дати отримання ухвали Верховного Суду про повернення касаційної скарги та не надано відповідних доказів.
Належними доказами факту отримання копії судового рішення можуть бути, зокрема, поштовий конверт з відтиском календарного штемпеля поштового відділення, довідка суду про дату видачі копії відповідного судового рішення тощо.
Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Згідно з інформацією, наявною в матеріалах касаційної скарги, оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції прийнята 08.02.2022.
Верховний Суд наголошує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, і, передовсім, щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою зумовлена також й тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип юридичної визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata , тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення тільки задля повторного слухання справи й ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.
Верховний Суд підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження судового рішення в касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.
Верховний Суд наголошує, що попереднє звернення з касаційною скаргою, яка не відповідала вимогам процесуального законодавства, та її повернення, не є об`єктивно непереборними обставинами, такими, що не залежать від волевиявлення особи та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з касаційною скаргою і в жодному разі не дають право у будь-який необмежений час після спливу строку на касаційне оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судового рішення, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.
Отже суд вважає необґрунтованим клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та визнає підстави, зазначені у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження, неповажними.
Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
З огляду на викладене, скаржнику необхідно зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів та надати документ про сплату судового збору.
За наведених обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху.
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі - відмовити.
У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі  - відмовити.
Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2022 у справі № 440/9194/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимоги ухвали в частині зазначення поважних причин пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів - у відкритті касаційного провадження буде відмовлено, а у разі невиконання вимоги ухвали в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя - доповідач:                                                                       С.М. Чиркін
Судді:                                                                                 А.А. Єзеров
                                                                                          А.І. Рибачук