ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/859/22 Справа № 185/3706/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко О. А. Суддя у 2-й інстанції - Коваленко  Н. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

09 серпня 2022 року                                                                м. Дніпро

Суддя-доповідач Дніпровського апеляційного суду Коваленко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 липня 2022 року, якою 
ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Павлограді, Дніпропетровської області, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушенні, передбаченого ст. 173 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В :
Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 липня 2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді громадських робіт на строк 60 годин.
Згідно з оскаржуваною постановою, 07.05.2022 о 20-20 год., ОСОБА_1 , перебуваючи по АДРЕСА_1 , розбив цеглою скло в будинку, який належить ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство. 

Не погоджуючись з винесеною постановою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати та постановити нову, якою провадження щодо нього за ст. 173 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв"язку з відсутністю події та складу цього правопорушення
В обґрунтування вимог апеляційної скарги,  ОСОБА_1 посилається на незаконність судового рішення, висновки якого не відповідають фактичним обставинам справи. Так, апелянт зазначає, що суд, визнаючи його винним за ст.173 КУпАП, дійшов передчасного висновку про існування події, яка викладена в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказує й на те, що обставини, викладені в поясненнях потерпілого, на підставі яких оформлювалася уповноваженою особою справа про адміністративне правопорушення, не відповідають дійсності та потерпілий його обмовлює, з огляду на їх неприязні сусідські відносини, які склалися раніше. При цьому, апелянт зазначає, що пояснення інспектора поліції, надані під час судового засідання у суді першої інстанції, не можуть підтверджувати факт вчинення правопорушення, який йому закидається, оскільки той з"явися після події, вказаної у протоколі та на момент проведеного огляду нібито пошкоджене скло вже було відновлене. З огляду на викладене, на думку апелянта, постанова, є необґрунтованою, тому підлягає скасуванню.

Заслухавши думку ОСОБА_1 та його захисника Савченка С.А., які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до таких висновків.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Апеляційним судом встановлено, що суд першої інстанції у порушення вимог ст. ст. 7, 9 КУпАП допустив спрощений підхід при розгляді справи про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП, всебічно не з`ясувавши всіх обставин у цій справі та дійшов помилкового висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення.
Так, згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. 
Також, одним з елементів об`єктивної сторони складу цього правопорушення є місце його вчинення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.
При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.
Визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні цього правопорушення, суд першої інстанції посилався як на доказ, зокрема, на протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №086195 від 30.05.2022.
Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. За змістом ст. 279 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.
Разом з цим, у протоколі, складеному щодо ОСОБА_1 , не відображено в повному обсязі об`єктивну сторону правопорушення, що йому закидається, оскільки не зазначено і не розкрито в чому полягало порушення ним громадського порядку і спокою громадян, та наслідки цього порушення, настання яких передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП України.
Тобто, зі змісту протоколу неможливо встановити, чи відбувались події, вказані в ньому дійсно у громадському місці, а формальне зазначення об`єктивної сторони, не дає суду беззаперечних підстав вважати, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок.
Однак, судом першої інстанції залишено поза увагою наведені недоліки, допущені уповноваженою посадовою особою під час оформлення протоколу про адміністратвине правопорушення, які в свою чергу є істотними та свідчать про формальність та неконкретність зафіксованого щодо  ОСОБА_1  правопорушення.
Окрім того, уповноваженими особами не було встановлено та допитано свідків події, у зв`язку чим у суду об`єктивно відсутні докази для надання належної правової оцінки діям особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. 
При цьому, під час апеляційного розгляду, ОСОБА_1 підтвердив, що перебував з потерпілим в неприязних сусідських відносинах, проте заперечував подію вчиненого правопорушення та вказав, що під час огляду нібито розбитого скла, вікно у будинку потерпілого перебувало у цілому стані та будь-які докази, які б підтверджували факт його пошкодження, у справі відсутні.
Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03 липня 2019 року за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к). 
З огляду на викладене, апеляційний суд зауважує, що крім пояснень потерпілого ОСОБА_2 , та протоколу прийняття його заяви від 07.05.2022, обставини викладені в яких повністю заперечується ОСОБА_1 , інших доказів на підтвердження того, що було вчинене правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, у справі відсутні, тобто судом не доводено поза розумним сумнівом вину  ОСОБА_1 та наявність в його діях складу цього правопорушення.
Отже, місцевий суд, в порушення ст. 280 КУпАП, дійшов необгрунтованого та передчасного висновку про доведеність винуватості   ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки, у відповідності до ст. 278 КУпАП, при підготовці справи до розгляду мав вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Апеляційний суд зважує на загальноприйнятий європейський стандарт доказування «поза розумним сумнівом», сформульований у рішеннях ЄСПЛ, зокрема від 14 лютого 2008 року у справах «Кобець проти України» (п.43) та «Авшар проти Туреччини» (п. 282), «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо про Іспанії» від 6 грудня 1998 року; доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.
У справі "Малофєєва проти Росії" Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само, не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.
Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, повинна бути доведена органом, який склав протокол, а доводи вини повинні ґрунтуватись на доказах, об`єктивність яких не викликала б жодних сумнівів. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Отже, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а постанова щодо ОСОБА_1 скасуванню, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, апеляційний суд, -
       П О С Т А Н О В И В:
       Апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , задовольнити частково.
       Постанову Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 липня 2022 року щодо ОСОБА_1 , скасувати.
       Постановити нову постанову, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення, за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв"язку з відсутністю в його діях події і складу цього правопорушення. 
       Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського
апеляційного суду          Н.В. Коваленко