ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року  
м. Черкаси   
  		
справа № 705/4713/17  провадження № 22-ц/821/906/22 категорія 301030000   		

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бородійчука В.Г.,
суддів: Карпенко О.В., Василенко Л.І.

учасники справи:
позивач: ОСОБА_1 
відповідач:  Комунальне підприємство Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації про усунення порушень, виявлених в технічному паспорті.

в с т а н о в и в :

Описова частина
Короткий зміст позовних вимог

08 листопада 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до КП ЧООБТІ про усунення порушень, виявлених в технічному паспорті за 2012 рік.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що Уманський відділок у 2012 році виготовив йому технічний паспорт на квартиру в будинку по АДРЕСА_1 , в якому без належних правових підстав проведений реальний розподіл спільної квартири з встановленими конкретними приміщеннями, що суттєво змінює його частку і суперечить Договору дарування від 1994 року.
Також, загальна площа земельної ділянки без будь-яких юридичних підстав визначена як 2 053 кв.м. в нових межах, що суперечить технічному паспорту за 2006 рік і рішенню Уманського міськвиконкому № 576 від 21 грудня 1954 року з площею 2 035 кв.м.
Додатково це не відповідає рішенню Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 липня 2004 року по порядку користування. Такі порушення свідчать про неправдивість технічного паспорта за 2012 рік для нього, тому він просив визнати цей технічний паспорт неправдивим та скасувати його.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 травня 2022 року у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовлено.
Рішення суду мотивоване тим, що захист прав у такий спосіб, який вказаний у позові, шляхом визнання технічного паспорту неправдивим та скасування його, не ґрунтується на нормах закону. Технічний паспорт не може бути визнаний недійсними судом, оскільки він є лише документом, який фіксує факт встановлення певного порядку користування приміщеннями (будівлями, спорудами), що склався між мешканцями багатоквартирного будинку, та площу земельної ділянки, яка фактично використовується на момент проведення інвентаризації. Тобто, технічний паспорт не є актом нормативного або індивідуального характеру, який може бути оскаржений та скасований у спосіб, встановлений законом.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
ОСОБА_1 оскаржив вказане рішення суду в апеляційному порядку. Просив скасувати рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 травня 2021 року і ухвалити нове рішення про залишення позову без розгляду.
Судовий збір стягнути з відповідача за невиконання процесуальних обов`язків.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд під час розгляду справи суд неповно з`ясував обставини справи і за відсутності доказів позивача і відповідача, на підставі декларативного підходу і тільки процедурного розгляду справи відмовив у задоволенні вимог, а не залишив позовну заяву без розгляду.
Крім того, вважає, що судом порушені норми процесуального права, оскільки рішення суду ухвалив суддя, якому ОСОБА_1 заявив відвід.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив 
Мотивувальна частина
Позиція Апеляційного суду
Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Мотиви, з яких виходить Черкаський апеляційний суд, та застосовані норми права
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).
Згідно зі ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Частина 3 ст. 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 13 ЦПК України, яка регламентує диспозитивність цивільного судочинства, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Звертаючись до суду з позовом позивач просив визнати технічний паспорт неправдивим і скасувати його.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в 2012 році Уманський відділок КП Черкаського ООБТІ виготовив позивачу технічний паспорт на квартиру в АДРЕСА_1 , в якому без належних правових підстав проведений реальний розподіл спільної квартири з встановленими конкретними приміщеннями, що суттєво змінює частку ОСОБА_1 і суперечить договору дарування 1994 року. Також, загальна площа земельної ділянки без будь-яких правових юридичних підстав визначена як 2 053 кв.м. в нових межах, що суперечить технічному паспорту 2006 року і рішенню Уманського міськвиконкому № 576 від 21 грудня 1954 року, яким площа земельної ділянки визначена в розмірі 2 035 кв.м. Крім того, технічний паспорт 2012 року не відповідає рішенню Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 липня 2004 року по порядку користування будинку. Базові порушення свідчать про неправдивість технічного паспорту, а отже він підлягає визнанню неправдивим та таким, що підлягає скасуванню.
Розглядаючи спір, суд першої інстанції встановив, що відповідно до матеріалів інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за замовленням ОСОБА_1 № 1323 від 18 червня 2012 року щодо проведення поточної інвентаризації у зв`язку з переплануванням, 21 червня 2012 року техніками КП «ЧООБТІ» було здійснено вихід за вказаною адресою для проведено обстеження і обміри частини домоволодіння.
Сторони у справі не заперечили тієї обставини, що обміри з інвентаризації проводилися у присутності ОСОБА_1 та за результатами проведених обмірів був складений ОСОБА_2 , який був підписаний позивачем.
За результатами проведеної технічної інвентаризації було складено технічний паспорт на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який ОСОБА_1 отримав 19 липня 2012 року, що підтверджується копією з Відомостей приймання замовлення та видачі документів з технічної інвентаризації.
Дана обставина підтверджує те, що ОСОБА_1 станом на момент отримання технічного паспорта (19 липня 2012 року) погодився з відомостями, які були внесені до технічного паспорта, що був виготовлений в 2012 році. 
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції правильно врахував та обгрунтовано послався на Наказ Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року № 127 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» технічну інвентаризацію новозбудованих (реконструйованих) та наявних об`єктів виконують за рахунок замовників комунальні підприємства – бюро технічної інвентаризації. На підставі матеріалів технічної інвентаризації складаються інвентаризаційні справи та технічні паспорти.
Під час обмірювання робіт складаються абриси на земельну ділянку з нанесенням усіх наявних будинків, господарських будівель і споруд, меж та угідь (двору, саду, городу тощо). Підрахунок площі земельної ділянки здійснюється за даними вимірів шляхом розбивки ділянки на нескладні геометричні фігури. Підрахунки площ земельних ділянок (у тому числі забудованої частини, замощень, угідь тощо) виконані за формулами, заносяться в журнал обчислення площ земельних ділянок.
Згідно п. 22 постанови КМУ від 23 травня 2012 року «Про затвердження Порядку проведення інвентаризації земель» під час виконання камеральних робіт на робочий інвентаризаційний план наносяться межі земельних ділянок, обмежень (обтяжень) у їх використанні та угідь, отримані в результаті виконання топографо-геодезичних робіт, складаються по контурні відомості з експлікацією, в яких зазначаються номери контурів, площа земельних ділянок, їх кадастрові номери (за наявності), площа угідь, що фактично використовуються на момент проведення інвентаризації, площа обмежень (обтяжень) у їх використанні, а також складається зведений інвентаризаційний план у масштабі згідно з вимогами пункту 14 цього Порядку. На підставі реєстрів складається зведена порівняльна таблиця даних, отриманих у результаті проведення інвентаризації земель та інформації, що міститься у документах, які посвідчують право на земельну ділянку і Державному земельному кадастрі, в якій за наявності відображаються розбіжності.
Розглядаючи спір, суд дійшов правомірного висновку про те, що захист прав у такий спосіб, який вказаний у позові, а саме шляхом визнання технічного паспорту неправдивим та його скасування не ґрунтується на нормах закону, оскільки технічний паспорт не може бути визнаний недійсним судом, так як він є лише документом, який фіксує факт встановлення певного порядку користування приміщеннями (будівлями, спорудами), що склався між мешканцями будинку та площу земельної ділянки, яка фактично використовується на момент проведення інвентаризації. Тобто, технічний паспорт не є актом нормативного або індивідуального характеру, який може бути оскаржений та скасований у спосіб, встановлений законом. 
Крім того, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що оскаржуване рішення суду ухвалив суддя, якому він заявив відвід, що призвело до упередженого розгляду справи і порушення вимог ст. 11-1 ЦПК України про автоматизовану систему документообігу.
Перевіряючи обгрунтованість вказаних доводів, колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки як вбачається з матеріалів справи, позивач заявив відвід головуючому у справі судді Гудзенко В.Л. мотивована упередженістю судді та відсутністю в позивача довіри до нього. 
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16 вересня 2021 року головуючий суддя Гудзенко В.Л. визнав заяву про відвід необґрунтованою а цивільну справу № 705/4713/17 передано до канцелярії суду для вирішення питання про відвід.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 вересня 2021 року (суддя Єщенко О.І.) в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Гудзенка В.Л. від розгляду цивільної справи № 705/4713/17 відмовлено за безпідставністю.
Перевіривши обгрунтованість вказаної ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені ОСОБА_1 підстави для відводу не передбачені ст. 20 ЦПК України, а обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та упередженості судді Гудзенка В.Л. не виявлено, а відтак, посилання в апеляційній скарзі на обставини безпідставності розгляду справи суддею, якому заявили відвід не знайшли свого підтвердження під час перевірки матеріалів справи і порушень норм процесуального права судом першої інстанції встановлено при цьому не було. 
Крім того, як роз`яснено у п. 16 Пленуму ВСУ від 24 жовтня 2008 року № 12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» суд апеляційної інстанції при розгляді справи керується правилами розгляду справи судом першої інстанції, з винятками й доповненнями, встановленими главою І «Апеляційне провадження» розділу V ЦПК України.
Диспозитивність права сторін у справі на стадії апеляційного розгляду визначено ст. 373 ЦПК України, згідно з якою в апеляційному суді позивач має право відмовитися від позову, а сторони – укласти мирову угоду відповідно до загальних правил про ці процесуальні дії незалежно від того, хто подав апеляційну скаргу. Інших підстав на цій стадії чинним законодавством не передбачено. 
За таких обставин, позовну заяву на стадії апеляційного розгляду справи можна було залишити без розгляду лише за заявою позивача у разі становлення апеляційним судом передбачених законом підстав для скасування судового рішення. Оскільки підстав для скасування судового рішення встановлено не було, тому вимога апеляційної скарги про залишення позовної заяви без розгляду не може бути задоволена.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року вказано, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.
Вирішуючи спірні правовідносини, районний суд дійшов правильного висновку, що захист прав у такий спосіб, який вказаний у позові не ґрунтується на нормах закону, оскільки технічний паспорт не є актом нормативного або індивідуального характеру, який може бути оскаржений та скасований у спосіб, встановлений законом.
Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (п. 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно зі ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в  :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації про усунення порушень, виявлених в технічному паспорті залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного  судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.  

Повний текст постанови складено 13 липня 2022 року.

Головуючий                                                В.Г. Бородійчук        

Судді                                                                О.В. Карпенко

                                                        Л.І. Василенко