П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

19 липня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 814/1472/17	
Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
доповідача – судді Косцової І.П.,
суддів – Осіпова Ю.В., Скрипченка В.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року по справі за адміністративним позовом Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови та припису,-
В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст позовних вимог.
Житлово-будівельний кооператив «ЕРА» (далі –ЖБК «ЕРА») звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову  Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про від 02.06.2017  року № 54/1014-3532-17 та припис № 54 від 23.05.2017 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що він в достатньому для виконання будівельних робіт обсязі отримав проектну документацію від ТОВ «Южний город» та на її підставі зареєстрував декларацію про початок будівельних робіт. 
За наявності проектної документації, вважає, що відповідач протиправно наклав на нього штраф.
Також вказує, що відповідач не наділений повноваженнями зупиняти виконання будівельних робіт, які не порушують норми чинного законодавства, тому припис також є протиправним та підлягає скасуванню.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та рух справи.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи містять лист ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року, згідно якого проектна документація в повному обсязі не розроблялась та замовнику не передавалась. 
Таким чином суд вважав підтвердженим факт наведення позивачем недостовірних даних стосовно наявності розробленої та затвердженої проектної документації на час реєстрації декларації про початок будівельних робіт, тому вважав правомірним накладення на позивача штрафу та винесення припису. 
Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 04 червня 2018 року рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року скасовано та ухвалено нове про задоволення позову.
Постановою Верховного Суду від 25.11.2021 року постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 04 червня 2018 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Верховний Суд зазначив, що матеріали справи містять два листа TOB «Южний город» від 15.05.2017 року та від 04.05.2018 року щодо одних і тих самих обставин, за підписом однієї особи, зміст яких протилежний один одному. Водночас судом апеляційної інстанції надано оцінку виключно листу TOB «Южний город» від 04.05.2018 року.
Крім того суд касаційної інстанції зазначив, що жодних доказів звернення представника ЖБК «ЕРА» до TOB «Южний город» з проханням здійснити корегування проекту до суду надано не було, як і не надано доказів передачі чи направлення такого проекту на затвердження позивачеві саме 10.01.2017 року.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

В апеляційний скарзі ЖБК «ЕРА», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати прийняте у справі судове рішення та постановити нове про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначає, що ним було отримано розроблену проектну документацію від TOB «Южний город» у січні 2017 року.
Окремо апелянтом було надано лист TOB «Южний город» від 04.05.2018 року, який підтверджує факт передачі позивачеві проектної документації (стадія робочий проект) в повному обсязі 10.01.2017 року. Після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт позивач звернувся до TOB «Южний город» з проханням здійснити корегування проекту в частині визначення нової точки підключення будинку до електромереж з внесенням відповідних змін до робочих креслень, а також за внесенням змін до розробленої концепції благоустрою будинку.
Апелянт вказує, що єдиним доказом відсутності проектної документації є лист ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року, проте вважає його недопустимим доказом, оскільки останній отримано відповідачем поза межами проведеної перевірки.
Апелянт наголошує, що на час реєстрації у декларації про початок будівельних робіт у нього була наявна проектна документація, тому винесені припис та постанова є протиправними.  

Фактичні обставини справи.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 11.05.2017 року ЖБК «ЕРА» зареєструвало в Управлінні державно-будівельної інспекції в Миколаївській області декларацію про початок виконання будівельних робіт «Багатоповерховий будинок з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві». Проектна документація розроблена ТОВ «Южний город» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 та затверджена замовником, наказ про затвердження ЖБК «ЕРА» №2 від 10.01.2017 року (т. 1 а.с. 23-25).
УДАБІ у Миколаївській області у присутності уповноваженої особи ЖБК «ЕРА» Аванесяна В.С. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних правил і стандартів ЖБК «ЕРА» на об`єкті будівництва, що підтверджується актом перевірки від 23.05.2017 року.
Перевіркою встановлено, що 17.05.2017 року під час виїзду на місце будівельні роботи не виконувались, уповноважена особа надала інспектору копію містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Управлінням містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 04.01.2017 року за №1/17-4770. Інших вихідних даних не надано. Також надано копію наказу від 10.01.2017 №1, відповідно до якого затверджено проектну документацію, розроблену ТОВ «Южний город» під керівництвом ОСОБА_1 . Проектна документація на момент перевірки на об`єкті відсутня. 
Між тим, відповідно до листа ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року №4772-2017 проектна документація на об`єкт «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві» в повному обсязі не розроблялась та замовнику не передавалась. Станом на 14.05.2017 року не отримані від замовника всі необхідні вихідні дані для проектування об`єкту, зокрема технічні умови на водопостачання, електропостачання та інші(т. 1 а.с. 32-33).
За наслідками перевірки відповідачем прийнято припис №54 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.05.2017 року з вимогою не виконувати будівельні роботи на об`єкті до розроблення робочого проекту в повному обсязі та оформлення відповідних документів, які надають право виконувати будівельні роботи (т. 1 а.с. 34).
Постановою №54/1014-3532-17 від 02.06.2017 року позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі       151 560 грн. (т. 1 а.с. 11-12). 
Правомірність вказаного припису та постанови є предметом спору у справі, що розглядається. 

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та позиція суду апеляційної інстанції щодо доводів апеляції та висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке. 
Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в   порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).
Відповідно до пункту 5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 указаного Порядку закріплено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Пунктом 14 Порядку №533 закріплено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.п. 19-22 Порядку №553).
Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки та припис. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт.
Згідно ч.8 ст.36 Закону №3038 замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.
Судова колегія встановила, що уповноваженою особою УДАБІ у Миколаївській області проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт від 23.05.2017 року та виявлено, що ЖБК «ЕРА» у декларації про початок виконання будівельних робіт від 11.05.2017 року за №МК 083171310315 наведені недостовірні дані стосовно наявності проектної документації для будівництва об`єкту «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві», об`єкт ІІІ категорії складності, чим порушені вимоги ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Так, в ході судового розгляду в суді першої інстанції досліджувався лист ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року, у якому зазначено, що проектна документація ЖБК «ЕРА» в повному обсязі не розроблялась та замовнику не передавалась у зв`язку з тим, що не отримані всі вихідні дані для проектування.
До суду апеляційної інстанції апелянтом надано лист ТОВ «ЮЖНИЙ ГОРОД» №04/05/18 від 04 травня 2018 року, адресований ЖБК «ЕРА» (т. 2 а.с. 81).
В листі зазначено, що проектна документація «Будівництво житлового будинку з вбудованим магазином промислових товарів по вул. Чкалова, 61 в м. Миколаєві» (стадія робочий проект) була в повному обсязі передана уповноваженому представнику ЖБК «ЕРА» 10.01.2017 року та знаходилася у позивача на дату подання на реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт. 
Після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт представник ЖБК «ЕРА» звернувся до керівництва TOB «Южний город» з проханням здійснити корегування проекту в частині визначення нової точки підключення будинку до електромереж з внесенням відповідних змін до робочих креслень, а також за внесенням змін до розробленої концепції благоустрою будинку.
Для здійснення вищевказаних змін ЖБК «ЕРА» потрібно було отримати нові технічні умови від власника електромереж, Миколаївської філії ПАТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО», а тому в листі до Державної архітектурно-будівельної інспекції Миколаївської області було зазначено, що технічні умови відсутні.
Тобто, в матеріалах справи містяться два листа, щодо одних і тих самих обставин, за підписом однієї особи, зміст яких протилежний один одному.
Судова колегія критично сприймає лист №04/05/18 від 04 травня 2018 року з огляду на наступне.
Згідно ст.26 Закону №3038 забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.
Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування (ч.1 ст.29 Закону № 3038).
Технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації (ч.1 ст.30 Закону №3038).
Аналізуючи наведене, можна дійти висновку, що затвердженню проектної документації передує обов`язкове отримання технічних умов.
Дослідивши лист ТОВ «Южний город» від 15.05.2017 року, судова колегія констатує, що він не містить жодної вказівки на повторне отримання вихідних даних для проектування об`єкту.
В свою чергу, наявні у матеріалах справи вихідні дані (технічні умови) (газорозподільна система, водопостачання, водовідведення, відводу ливневих вод) були отримані позивачем у період з 23.03.2017 року по 10.07.2017 року, що вказує на їх відсутність станом на дату отримання проектної документації (10.01.2017 року) та на дату затвердження декларації про початок будівельних робіт (11.05.2017 року) (т. 1 а.с. 215-220).
Також матеріали справи містять наказ ФОП ОСОБА_1 №81 від 01.12.2017 року, в якому зазначено, що у зв`язку зі змінами в технічних умовах на підключення до інженерних мереж, з 05.05.2017 року робоча документація по об`єкту була передана ФОП ОСОБА_1 на корегування (т. 1 а.с. 163).
З огляду на зазначене, судова колегія має підстави вважати, що станом на дату затвердження декларації про початок будівельних робіт (11.05.2017 року) у позивача була відсутня затверджена проектна документація, оскільки ним не були отримані технічні умови у повному обсязі, а робоча документація по об`єкту була передана ФОП ОСОБА_1 на корегування.
Крім того, судова колегія ретельно дослідила надану позивачем технічну документацію « 3-7 поверховий житловий будинок з вбудованими промисловими магазином по АДРЕСА_1 » (т. 1 а. с. 164 - 223).
Судова колегія звертає увагу, що вона виготовлена ФОП ОСОБА_1 у березні 2017 року, в той час як в декларації про початок будівельних робіт вказано, що проектна документація розроблена ТОВ «Южний город» та затверджена ЖБК «ЕРА» 10.01.2017 року, що вказує на невідповідність її розробника та дати її затвердження (т.1 а.с.164, 223).
Таким чином, надана позивачем до суду проектна документація не відповідає тій, відомості про яку містяться у декларації про початок будівельних робіт.
За приписами ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень. При цьому у таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення. 
Проте у разі надання контролюючим органом доказів, які свідчать, що забудовник порушує вимоги містобудівного законодавства, саме забудовник має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
У даному випадку позивачем не було надано жодних доказів наявності у нього проектної документації на багатоповерховий житловий будинок з вбудованими промисловими магазином по АДРЕСА_1 , розробленої ТОВ «Южний город» та затвердженої ЖБК «ЕРА» 10.01.2017 року, як і не було надано доказів звернення представника ЖБК «ЕРА» до TOB «Южний город» з проханням здійснити корегування проекту.
За таких обставин твердження позивача про наявність у нього затвердженої проектної документації не підтверджена належними доказами та спростовується встановленими під час судового розгляду обставинами.
Окремо судова колегія зазначає, що під час розгляду даної справи не було встановлено суттєвих порушень процедури винесення припису та накладення на позивача штрафних санкцій, які б слугували підставою для їх скасування з формальних підстав.
Матеріали справи місять направлення проведення перевірки з відміткою про отримання представником позивача, належними чином складений протокол, лист про розгляд справи  про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з відміткою про отримання представником позивача за три дні до дати розгляду (т. 1 а.с. 26, 30-31). 
Таким чином за результатом розгляду даної справи судова колегія не вбачає підстав для скасування оскаржуваного припису №54 від 23.05.2017 року та постанови від 02.06.2017 року №54/1014-3532-17.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції відповідно до ст.316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст.    308,    311,    315,    316,    322,    325,    328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Житлово-будівельного кооперативу «ЕРА» - залишити без задоволення.
Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2018 року  – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Косцова І.П.	
Судді	    	Осіпов Ю.В.    Скрипченко В.О.