ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/3663/21                                                                        Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 червня 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача Кузьменка В.В.,
                                     суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,
          
розглянувши у порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембел Україна» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембел Україна» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2021 року,

В С Т А Н О В И Л А:
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембл Україна», в якому просило:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями Проктер енд гембл Україна (код ЄДРПОУ 19341005) за адресою: Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Уральська, 1а до повного усунення порушень.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2021 року позов задоволено.
Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Уральська, 1а Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембл Україна» шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембл Україна» зупинити експлуатацію вказаних об`єктів до повного усунення порушень, зазначених в акті від 06.02.2021 № 14.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. 
Доводи апелянта обґрунтовано зокрема тим, що відповідно до акту Нікопольського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області № 260 від 01.10.2021, складеного за результатами   позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, відповідачем було усунуто всі порушення, вказані позивачем у позовній заяві, як підставу для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та споруд Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембл Україна» (код ЄДРПОУ: 19341005) за адресою: Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Уральська, 1а.
Таким чином, на думку відповідача, на даний момент відсутні підстави для застосування до ТОВ з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембл Україна» заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів Товариства.
Апеляційний розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1   ст. 311   КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, уповноваженими особами проведено планову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд Гембл Україна», а саме: об`єкта розташованого за адресою: 53300, Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Уральська, 1а.
За результатами вказаної перевірки складено акт від 06.02.2021 № 14, відповідно до змісту якого перевіркою об`єктів ТОВ «Проктер енд Гембл Україна» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 26.02.2021 №14 встановлені порушення Кодексу цивільного захисту України, правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697 (ППБУ), Державних будівельних норм України «Планування та забудова територій», затверджених наказом Мінрегіону України від 26.04.2019 №104 (ДБН Б.2.2-12:2019), Порядку затвердження програм навчання та інструктажів з питань пожежної безпеки, організації та контролю за їх виконанням, затверджених наказом МВС України від 05.12.2019 №1021, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03.02.2020 за №108/34391 (наказ МВС №1021), Національного стандарту України «Системи протипожежного захисту. Настанова з підтримання експлуатаційної придатності», наказу ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 22.09.2020 №232 (ДСТУ 9047:2020), Національного стандарту України «Системи пожежної сигналізації та оповіщування. Частина 14. Настанови щодо побудови, проектування, монтування, введення в експлуатацію, експлуатування, і технічного обслуговування» (ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009), «Правила улаштування електроустановок», Правил будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок (ПУЕ, ДНАОП 0.00-1.32-01, НПАОП 40.1-1.32-01), Будівельних норм та правил «Складські будівлі» (СНиП 2.11.01-85*), Відомчих будівельних норм України «Проектування складів нафти і нафтопродуктів з тиском насичених парів не вище 93,3 кПа», затверджених наказом Держкомнафтогазу України від 18.03.1994 №133 (ВБН В.2.2-58.1-94), Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджених наказом Мінрегіону України від 13.11.2014 №312 (ДБН В.2.5-56:2014), Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 №25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за №225/31677 (наказ МВС №25), Державних будівельних норм України «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та сповіщення населення», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.01.2014 №29 (ДБН В.2.5-76:2014), Державних будівельних норм України (Пожежна безпека об`єктів будівництва, затверджених наказом Мінрегіону України від 31.10.2016 №287 (ДБН В.1.1-7:2016), Національного стандарту України «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», затвердженого наказом Мінрегіону України від 15.06.2016 №158 (ДСТУ Б В.1.1-36:2016), постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2002 №1200 «Про затвердження Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю (Порядок забезпечення), Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС України від 05.11.2018 №879, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27.11.2018 за №1346/32798 (ПТБ), наказу МНС України від 18.12.2000 №338 (у редакції наказу МНС України від 16.08.2005), зареєстрованого у Мін`юсті України 01.09.2005 за №970/11250 Положення про паспортизацію потенційно небезпечних об`єктів (Положення про паспортизацію), постанови Кабінету Міністрів України №763 від 26.10.2016 «Про затвердження переліку суб`єктів господарювання, галузей та окремих територій, які підлягають постійному та обов`язковому аварійно-рятувальному обслуговуванню на договірній основі (ПКМУ №763), постанови Кабінету Міністрів України від 23.10.2013 №819 «Порядок проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту (Порядок проведення навчання), постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 «Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (Порядок здійснення навчання населення), а саме:
1. п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 15.1.3 ДБН Б.2.2-12:2019 не розміщено пожежно-рятувальний підрозділ (частину) для обслуговування підприємства; 2. п. 15 розділу ІІ ППБУ, п. 16 ПКМУ №444, п. 2 розділу ІІІ наказу МВС України №1021 від 05.12.2019 не пройшли перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», 52 працівники, зайняті на роботах з підвищеною пожежною небезпекою; 3. п.1.4 глави 1, розділу V ППБУ, п. 4.3.4 глави 4.3 розділу 4 ДСТУ 9047:2020, п. 11.2.1 глави 11.2 розділу 11 ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 не здійснюється підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) систем протипожежного захисту (СПЗ), що змонтовані в будівлях та приміщеннях відповідно до затверджених регламентів робіт з технічного обслуговування на кожний вид СПЗ/ІСтаТО (ІСтаТО інженерні системи та технологічне обладнання); 4. п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. А.11.6 дод. А ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 не забезпечено підтримання експлуатаційної придатності СПЗ, що змонтовані в будівлях та приміщеннях, а саме: організацією, відповідальною за проведення перевіряння не надані відповідальній особі підписані підтвердження після завершення квартального та щорічного обслуговування, що перевіряння завершено і що відповідальна особа сповіщена про усі виявлені недоліки; 5. п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 4.2.2 глави 4.2 розділу 4 ДСТУ 9047:2020, п. 10.2 розділу 10 ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 не забезпечено підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ, що змонтовані в будівлях, спорудах а приміщеннях, а саме: відсутні експлуатаційний журнал СПЗ/ІСтаТО, план-графіки робіт з підтримання експлуатаційної придатності СПЗ, інструкції для персоналу щодо підтримання експлуатаційної придатності СПЗ; 6. п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 5.1.2.6 глави 5.1 розділу 5 ДСТУ 9047:2020, п. 7.2.22 ДБН В.2.5-56:2014 не забезпечено підтримання експлуатаційної придатності СПЗ, що змонтовані в будівлях та приміщеннях, а саме: не забезпечено запас пожежних сповіщувачів у кількості не менше ніж 10% від установлених; 7. п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ п. 5 розділу ІІ наказу МВС України №25 від 15.01.2018 не здійснено технічне обслуговування семи порошкових вогнегасників ВП-9; 8. ч. 1 ст. 53 КЦЗУ, розділу 1 ДБН В.2.5-76:2014, п. 3 розділу ІІІ ПТБ не обладнані об`єкти підвищеної небезпеки автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення; 9. п. 21 наказу МНС України №338 від 18.12.2000 не виконано переоформлення паспорту потенційно небезпечного об`єкта; 10. п. 12 ч. 1 ст. 20, ст. 133 КЦЗУ, п. 3 розділу ІІІ ПТБ, п. 1 ПКМУ №763 не забезпечено постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування на договірній основі аварійно-рятувальними службами, які пройшли атестацію в установленому порядку шляхом укладення угоди; 11. п. 3 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ, п. 3 розділу ІІІ ПТБ не розміщено інформацію про заходи безпеки та поведінку населення на випадок виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру на офіційних веб-сайтах, інформаційних стендах та в засобах масової інформації; 12. п. 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ, пп. 10, 11 ПКМУ №819, п. 15 ПКМУ №444 не пройшли функціональне навчання з питань цивільного захисту особи керівного складу та фахівці, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту; 13. п. 4 глави 6 розділу V ПТБ, п. 7 розділу IV наказу МВС України від 05.12.2019 №1021 не заведено журнал реєстрації інструктажів з питань цивільного захисту, пожежної безпеки та дій у надзвичайних ситуаціях; 14 п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗУ, пп. 2, 3 ПКМУ №1200 працівники не забезпечені засобами радіаційного та хімічного захисту; 15. п. 3.11 глави 3 розділу V ППБУ не доукомплектовані одинадцять пожежних щитів засобами пожежогасіння згідно норм належності, що встановлені на території; 16. п. 2.7 глави 2 розділу ІІІ ППБУ наказом не призначено посадову особу, відповідальну за утримання вогнезахисного покриву; 17. п. 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ не здійснено перевірку стану вогнезахисного покриву із складанням акту перевірки технічного стану вогнезахисного покриву; 18. п. 22 розділу ІІ, п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 6.29 ДБН В.1.1-7:2016 протипожежні двері приміщення електрощитової на першому поверсі не утримуються у справному стані, а саме: відсутній пристрій для самозачинення; 19. п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, пп. 6.16, 6.17 ДБН В.1.1-7:2016 допущено зниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді, а саме: приміщення архіву на першому поверсі не відділене від інших приміщень протипожежними дверима з нормованим класом вогнестійкості; 20. п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, п. 13.1 табл. А.2 дод. А ДБН В.2.5-56:2014 приміщення серверної на третьому поверсі не обладнане СПЗ відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: автоматичною системою пожежогасіння (АСПГ); 21. п. 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ зовнішній простір навколо кондиціонерів на стіні не розчищено від гілок дерев у радіусі не менше ніж 1,5 метра; 22. п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 7.2.2 ДБН В.1.1-7:2016 допущено улаштування розсувних дверей з приміщення їдальні в коридор; 23. п. 22 розділу ІІ, п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 7.2.7 ДБН В.1.1-7:2016 допущено зменшення висоти евакуаційного виходу, а саме: висота дверей зі сходової клітки у просвіті виконана меншою за 2,0 м; 24. п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7:2016 вікна в двох сходових клітках не обладнані пристроями для їх відчинення з рівня сходових площадок; 25. п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ допущено влаштування двох виступів на шляху евакуації першого поверху; 26. п. 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБУ двері прохідної на першому поверсі відчиняються не в напрямку виходу; 27. п. 22 розділу ІІ, п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 6.29 ДБН В.1.1-7:2016 протипожежні двері приміщення складу не утримуються у справному стані, а саме: відсутній пристрій для самозачинення; 28. п. 22 розділу ІІ, п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, пп. 6.16, 6.17 ДБН В.1.1-7:2016 допущено зниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді, а саме: кімната холодильних установок не відділена від інших приміщень протипожежними дверима з нормованим класом вогнестійкості; 29. п. 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ лінії живлення до трьох побутових кондиціонерів не забезпечено автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії; 30. піпд. 7 п. 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ не забезпечено відстань між стінами та штабелями готової продукції не менше 0,8 м в будівлях складів №№ 17, 8; 31. п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 30.10 СНиП 2.11.01-85* не виконані віконні фрамуги, що відчиняються у приміщенні складу №16; 32. п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 7.3.8 ДБН В.1.1-7:2016 допущено влаштування порогу в дверях виходу з приміщення складу №16 висотою більше ніж 0,05 м; 33. п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ допущено використання у несправному стані протипожежних воріт, які розділяють складські приміщення, а саме: пошкоджене полотно; 34. пп. 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ не проведено повторне вогнезахисне обробляння металевих конструкцій двох сходових кліток та металевих конструкцій перекриття у яких закінчився строк експлуатації; 35. п. 2.8 глави 2 розділу ІІІ ППБУ не відремонтовано пошкоджений вогнезахисний покрив металевих конструкцій на позначці +9,000; 36. п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 10.13 ВБН В.2.2-58.1-94 склад паливно-мастильних матеріалів (ПММ) не обладнаний приямками та трапами для стікання проливів; 37. підп. 23 п. 9.2 глави 9 розділу VI ППБУ допущено зберігання порожніх металевих бочок, забруднених нафтопродуктами у приміщенні складу ПММ; 38. підп. 7 п. 9.1 глави 9 розділу VI ППБУ не забезпечено ширину проходів між штабелями пластикових бочок не менше 1 м, а також відстань між стінами та штабелями пластикових бочок не менше 0,8 м в будівлі складу №10; 39. п. 1.4 глави 1 розділу V ППБУ підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно до вимог технічної документації підприємства-виготовлювача, а саме: не виконано заміну модулів порошкового пожежогасіння «Буран-8», що відслужили свій термін експлуатування; 40. п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 5.2.1.4.4 глави 5.2 розділу 5 ДСТУ 9047:2020, пункту 20.3.4.2 глави 20.3 розділу 20 ДСТУ EN 12845:2011 не забезпечено підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ, а саме: не перевірені усі насоси спринклерної АСПГ в режимі повної потужності (шляхом приєднання випробувальної лінії до лінії подавання води насосом нижче незворотного клапана нагнітального патрубка насоса) під час виконання щорічних робіт; 41. п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 5.2.1.2 глави 5.2 розділу 5 ДСТУ 9047:2020 не забезпечено підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ, а саме: відсутній окремий опис порядку ручного аварійного запускання насосів спринклерної АСПГ, а також докладна інформація щодо виконання щотижневих робіт; 42. п. 2.4 глави 2 розділу ІІІ ППБУ допущено застосування горючого матеріалу у місці проходження трубопроводу спринклерної АСПГ через протипожежну стіну; 42. п. 22 розділу ІІ, п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, п. 6.29 ДБН В.1.1-7:2016 протипожежні двері в приміщенні насосної не утримуються у справному стані, а саме: відсутній пристрій для самозачинення; 44. п. 2.9 глави 2 розділу ІІІ ППБУ невірно визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою» для будівлі; 45. п. 2.9 глави 2 розділу ІІІ ППБУ не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопоженою та пожежною небезпекою».
На переконання позивача, подальша експлуатація вищезгаданих будівель створювала загрозу життю та/або здоров`ю людей, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, виходив зокрема з того, що враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які зокрема станом на час звернення позивача до суду мали місце та не заперечувались відповідачем, то суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, а життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів зазначає наступне.
В ході апеляційного розгляду справи, представником відповідача надано акт Нікопольського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області № 260 від 01.10.2021, складеного за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, з якого вбачається, що станом на 01.10.2021 у Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембел Україна» відсутні порушення, які раніше стали підставою для звернення до суду для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта.
Не оспорюючи встановлені судом першої інстанції обставини та правильність застосування норм чинного законодавства до даних правовідносин, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до норм Кодексу цивільного захисту правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у суб`єкта господарювання, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
В ході апеляційного розгляду справи встановлено, що суб`єктом господарювання усунуто всі виявлені в ході державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, що підтверджується відповідним актом від 01.10.2021 № 260, який долучено до справи та досліджено колегією суддів.
Колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.
Орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
При прийнятті даного судового рішення колегія суддів враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення даного судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (ч.5       ст.4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.09.2018 у справі № 826/12258/18.
Відповідно до   статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією       та законами України.
Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень       та       у спосіб, що визначені Конституцією       та       законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод                  та                  інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених       статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «Проктер енд гембел Україна», колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню з прийняттям нового рішення, яким у задоволенні позовних вимог слід відмовити.
Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог   ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, 

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією "Проктер енд гембел Україна" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією "Проктер енд гембел Україна" про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи - задовольнити.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2021 року - скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити. 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач                                                                        В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                           Я. М. Василенко

                                                                                                    О. М. Ганечко