ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2022 року
м. Хмельницький

Справа № 675/17/22
Провадження № 22-ц/4820/650/22

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: П`єнти І.В. (суддя-доповідач), Корніюк А.П., Талалай О.І. 
 
секретар судового засідання Гриньова А.М.
 
за участю представників учасників справи

 
розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу №675/17/22 за позовом  ОСОБА_1 до  ОСОБА_2 ,  ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Юрій Петрович, про визнання недійсним договору дарування земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію речового права та поновлення запису про право власності, за апеляційною скаргою  ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , на ухвалу Ізяславського районного суду Хмельницької області від 06 січня 2022 року про забезпечення позову (суддя Демчук П.В.).
Заслухавши доповідача, пояснення представників учасників справи, перевіривши матеріали справи, ознайомившись з доводами апеляційної скарги, суд

в с т а н о в и в:
У січні 2022 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Ю.П., про визнання недійним договору дарування земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію речового права та поновлення запису про право власності.
Разом із позовною заявою ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову.
В обґрунтування заяви зазначав, що ОСОБА_2 , маючи перед ним грошове зобов`язання згідно рішення суду у справі №752/18981/19, здійснив відчуження шляхом дарування земельної ділянки, кадастровий номер 6822186900:05:018:0005, яка повинна в разі невиконання грошового зобов`язання бути продана з публічних торгів або передана у власність позивача. 
Посилається на те, що відчуження шляхом дарування земельної ділянки  ОСОБА_2  здійснив на користь своєї дружини  ОСОБА_3  через дев`ять днів після ухвалення судом апеляційної інстанції постанови про залишення рішення першої інстанції без змін, тобто вже знаючи про негативне для нього судове рішення. 
Вважає, що існує ризик відчуження земельної ділянки на користь третьої особи, що може істотно ускладнити виконання рішення суду у випадку задоволення позовних вимог та змусить звертатися до суду з аналогічним позовом вже до нового власника. Звернувшись з заявою про забезпечення позову, заявник просив накласти арешт на земельну ділянку, кадастровий номер 6822186900:05:018:0005, яка знаходиться на території Сошненської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, номер об`єкта нерухомого майна - 1462936968221, та належить  ОСОБА_3 .
Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 06 січня 2022 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено. В порядку забезпечення позову: накладено арешт на земельну ділянку, площею 2 га, кадастровий номер 6822186900:05:018:0005, що знаходиться на території Сошненської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, номер об`єкта нерухомого майна - 1462936968221, та належить ОСОБА_3 .
В апеляційній скарзі ОСОБА_2 через свого представника ОСОБА_4 , не погоджується з ухвалою суду першої інстанції, просить її скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову. Посилається на порушення норм процесуального права. Вказує, що заявником належним чином не було обґрунтовано необхідність застосування виду забезпечення позову у вигляді накладенні арешту на земельну ділянку. Зазначає, що ОСОБА_1 не надав жодного доказу на підтвердження реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду визнання недійсним договору дарування земельної ділянки. Вважає, що відсутні докази, які дають підстави вважати обґрунтованим припущення про те, що ОСОБА_3 здійснює дії, спрямовані на відчуження належного їй майна.
Представник ОСОБА_1  ОСОБА_5 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_2 - без задоволення.
В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 підтримала апеляційну скаргу.
Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_5 в судовому засіданні просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про день, місце і час слухання справи повідомлені належним чином, про поважність причин неявки в судове засідання не повідомили.
Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав. 
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що заявлені позивачем заходи забезпечення позову пов`язані із предметом позову та вид забезпечення позову відповідає позовним вимогам та є співмірним. 
З таким висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд. 
Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Частиною першою, другою статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. 
Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, яка звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Суд, обираючи вид забезпечення позову, у кожному випадку повинен обирати такий спосіб, який у найбільший мірі спрямований на забезпечення предмета спору.
Підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом у залежності до конкретного випадку.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України, позов може забезпечуватися, зокрема, шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.
Частиною третьою статті 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Процесуальний закон передбачає право особи у разі існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову подати до суду заяву про забезпечення позову, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».
При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.
Предметом позову в даній справі є позовні вимоги про визнання недійсним договору дарування земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію речового права та поновлення запису про право власності.
Заява ОСОБА_1 про забезпечення позову та необхідність застосування заходів забезпечення позову обґрунтовано, зокрема тим, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього судового рішення та порушить право на ефективний захист. З огляду на те, що попередньо ОСОБА_2 вчинив дії щодо відчуження земельної ділянки на користь своєї дружини ОСОБА_6 після набрання рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 23.06.2021, залишеного без змін постановою Київського апеляційного суду від 12.10.2021, законної сили у справі №752/18981/19 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 363 621 грн.
Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, - ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
Таким чином, встановивши, що між сторонами виник спір щодо правомірності відчуження земельної ділянки та набуття її у власність ОСОБА_3 , виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову у зазначений спосіб, з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовних вимог, в тому числі, спроможності заходів, які заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо задоволення заяви про забезпечення позову.
При цьому, слід врахувати, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача. Таке тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Крім того, зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги на те, що на момент укладення оспорюваного договору ОСОБА_2 не перебував у реєстрі боржників, на земельну ділянку не був накладений арешт, у відповідача ОСОБА_2 наявне інше майно за рахунок якого можна виконати рішення суду про стягнення коштів, укладення договору не свідчить про ухилення від виконання рішення суду, оскільки в межах доводів апеляційної скарги апеляційним судом перевіряється законність і обґрунтованість лише ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову і не вирішується справа по суті заявлених позовних вимог. 
Інші доводи апеляційної скарги не містять посилання на докази, які б спростовували висновки суду і впливали на їх законність.
Ухвала суду прийнята з дотриманням норм процесуального права і підстави для її скасування в межах доводів апеляційної скарги відсутні.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_2 , яка подана його представником ОСОБА_4 , залишити без задоволення.
Ухвалу Ізяславського районного суду Хмельницької області від 06 січня 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 червня 2022 року.

Суддя-доповідач                                                І.В. П`єнта

Судді:                                                         А.П. Корніюк

О.І. Талалай