П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/6275/21-а 
                                                               Головуючий суддя 1-ої інстанції - Яремчук Костянтин Олександрович   
Суддя-доповідач -  Сушко О.О.   

28 квітня 2022 року                                                                                                    м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Сушка О.О. 
суддів:  Мацького Є.М.  Залімського І. Г. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Жмеринської міської ради, міського голови Жмеринської міської ради Вінницької області про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити дії, 

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправною бездіяльність відповідачів, що полягає у неприйнятті рішень про взяття на баланс Жмеринської міської ради з 22 листопада 2019 року громадських криниць, що знаходяться в селі Мала Жмеринка Жмеринського району, та утримання таких криниць: визнати протиправними дії відповідачів щодо забезпечення позивача питною водою неналежної якості із зазначених вище криниць; зобов`язати відповідачів вжити належних заходів щодо приведення стану громадських криниць до належних норм, якими встановлено якість питної води для населення.
Відповідно до рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов.
На обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначила, що проживає у селі Мала Жмеринка, що розташоване на території колишньої Леляцької сільської ради, яка на даний час увійшла до складу Жмеринської об`єднаної територіальної громади. У березні та у квітні 2021 року позивач зверталася до Жмеринської міської ради із вимогами проведення благоустрою громадських криниць, що знаходяться у селі Мала Жмеринка, а також провести стан питної води у цих криницях до встановлених чинним законодавством норм. У травні 2021 року міська рада листом повідомила заявницю про те, що Жмеринською міською об`єднаною територіальною громадою не прийняті на баланс громадські дороги та громадські криниці в селі Мала Жмеринка та роз`яснено порядок прийняття таких на баланс об`єднаної територіальної громади. За ініціативою позивача компетентними установами проведено аналіз питної води у громадських криницях, що знаходяться у селі Мала Жмеринка, та встановлено низьку якість води. На думку позивача, відповідачі не вчиняють будь-яких дій щодо забезпечення мешканців села Мала Жмеринка питною водою належної якості.
Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивач проживає в селі Мала Жмеринка, яке знаходиться на території колишньої Леляцької сільської ради, яка на даний час увійшла до складу Жмеринської міської об`єднаної територіальної громади.
18 лютого 2021 року позивач звернулася до міського голови міста Жмеринка із заявою про отримання публічної інформації:
щодо санітарно-гігієнічних та бактеріологічних висновків аналізу питної води, що зроблені із урахуванням норм чинного законодавства про питну воду по криницям, перелік яких наведено в заяві; 
чи відповідають показники питної води в криницях, перелік яких надано в даній заяві, державним нормам якості води та для забезпечення і споживання такої води жителями села Мала Жмеринка; 
чи закладені Жмеринською міською радою кошти на ремонт перерахованих вище криниць, в тому числі для очищення даних криниць від сміття та намулу, а також купівлі реагентів із метою приведення якості питної води цих криниць до стандартів питної води, яка визначена вимогами чинного законодавства; 
по яким селам, що на даний час входять до Жмеринської міської об`єднаної територіальної громади, проведено аналіз питної води та отримані санітарні висновки щодо придатності чи непридатності такої води для споживання її населенням; 
надати кількість діючих вуличних криниць, які є на території колишніх 13 сільських рад та по іншим селам, які входили до відповідних сільських рад за переліком, що наведений у заяві.
У відповідь на зазначену заяву виконавчий комітет Жмеринської міської ради листом вих. №69-запит від 12 березня 2021 року повідомив заявницю про те, що рішенням 55 сесії Жмеринської міської ради 7 скликання від 19 грудня 2019 року №991 "Про затвердження передавальних актів" та рішенням 3 сесії Жмеринської міської ради 8 скликання від 28 грудня 2020 року №101 "Про затвердження передавальних актів" затверджені передавальні акти щодо передачі майна селищної та сільських рад, які припиняються в результаті реорганізації шляхом приєднання до Жмеринської міської ради Вінницької області. Відповідно до передавальних актів лише 3 (Жуковецька, Браїлівська та Біликовецька) з 12 сільських рад, які увійшли до складу Жмеринської міської об`єднаної територіальної громади, передали на баланс управління житлово-комунального господарства криниці. Рішенням 3 сесії 8 скликання Жмеринської міської ради від 24 грудня 2020 року №64 "Про бюджет Жмеринської міської територіальної громади на 2021 рік" на поточний ремонт криниць, які знаходяться на балансі управління ЖКГ виділено 50000 гривень, на їх очистку - 60000 тисяч гривень. Крім того, повідомлено, що управління ЖКГ не здійснює забір води та не проводить лабораторного аналізу води для визначення її якості, оскільки вказане не входить до її повноважень. Також у листі вказано, що криниці за адресами: вул. Котовського, 37а, с. Мала Жмеринка; вул. Леніна, 13, с. Мала Жмеринка; вул. Леніна, 41, с. Мала Жмеринка; вул. Котовського, 38, с. Мала Жмеринка на баланс управління житлово-комунального господарства Жмеринської міської ради не передавалися. 
19 березня 2021 року позивач звернулася до міського голови міста Жмеринка з іншою заявою про отримання публічної інформації, у якій просила надати перелік укладених договорів на прибирання вулиць села Мала Жмеринка із товариством з обмеженою відповідальністю "Ель Дорадо"; копію трудового договору на прибирання та на утримання вулиць села Мала Жмеринка товариством з обмеженою відповідальністю "Ель Дорадо", зокрема, включаючи вулицю Котовського; технічне завдання на прибирання вулиць села Мала Жмеринка та оголошення конкурсу на прибирання вулиць у згаданому селі.
Листом вих. №80-запит від 23 березня 2021 року виконавчий комітет Жмеринської міської ради повідомив заявницю про те, що рішенням 55 сесії Жмеринської міської ради 7 скликання від 19 грудня 2019 року №991 "Про затвердження передавальних актів" затверджені передавальні акти щодо передачі майна сільських рад, які припиняються в результаті реорганізації шляхом приєднання до Жмеринської міської ради Вінницької області. Відповідно до вказаних актів Леляцька сільська рада не передавала дороги у комунальну власність Жмеринської міської територіальної громади.
05 квітня 2021 року ОСОБА_2 звернувся до міського голови міста Жмеринка із заявою про отримання інформації, копії якої також надіслано Генеральному прокурору України, керівнику Жмеринської місцевої прокуратури, Уповноваженому Верховної Ради України з прав людини, голові Вінницької обласної державної адміністрації, голові Вінницької обласної ради, голові фракції політичної партії "Слуга народу" Вінницької обласної ради, Президенту України, голові Верховної Ради України, прем`єр-міністру України, голові Національної поліції України, міністру охорони здоров`я, заступнику міністра охорони здоров`я – головному санітарному лікарю України, міністру розвитку громад та території України, начальнику Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, керівнику Вінницької обласної прокуратури. У такій заяві Резнік І.І. просив надати письмову відповідь щодо того, як міський голова міста Жмеринка бачить вирішення таких питань:
взяття на баланс Жмеринської об`єднаної територіальної громади вулиць колишньої Леляцької сільської ради;
винесення на сесію Жмеринської об`єднаної територіальної громади питання про взяття на баланс вулиць колишньої Леляцької сільської ради;
взяття на баланс Жмеринської об`єднаної територіальної громади криниць колишньої Леляцької сільської ради, зокрема по селу Мала Жмеринка;
винесення на сесію Жмеринської об`єднаної територіальної громади питання про взяття на баланс криниць колишньої Леляцької сільської ради;
виготовлення санітарних паспортів криниць колишньої Леляцької сільської ради;
винесення на сесію Жмеринської об`єднаної територіальної громади питання виготовлення санітарних паспортів криниць колишньої Леляцької сільської ради;
виділення коштів на ремонт, благоустрій та ремонт доріг, криниць колишньої Леляцької сільської ради; 
винесення на сесію Жмеринської об`єднаної територіальної громади питання про виділення коштів на ремонт та благоустрій, ремонт доріг та криниць колишньої Леляцької сільської ради.
У відповідь на заяву ОСОБА_2 виконавчий комітет Жмеринської міської ради Вінницької області повідомив заявника про те, що в переліку майна, що було передано від Леляцької сільської ради до Жмеринської міської об`єднаної територіальної громади, не зазначалися дороги та криниці, а тому виникає потреба у проведенні процедури визнання майна безхазяйним. В свою чергу, для визнання безхазяйного майна об`єктом комунальної власності органу місцевого самоврядування необхідно провести визначену законодавством процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна відповідно до вимог, визначених Цивільним кодексом України, Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 "Про затвердження Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Для того, аби взяти на баланс криниці або дороги органу місцевого самоврядування необхідно діяти за процедурою, яка описана у чинному законодавстві, тобто здійснити дії, щоб визнати майно безхазяйним і набути його в комунальну власність за рішенням суду. Лише в такому випадку є правова підстава для зарахування майна на баланс міської ради. Зокрема, необхідно скласти акт про виявлення безхазяйної дороги, який затвердити рішенням відповідної ради; направити відповідні запити до компетентних органів для встановлення балансоутримувача виявленої дороги та отримати відповіді, відповідно до яких може бути встановлений або не встановлений власник дороги (якщо такий власник встановлений, то дорога не може перебувати у комунальній власності); якщо на підставі отриманих запитів власника дороги не встановлено, необхідно звернутися із заявою до органу, який здійснює державну реєстрацію права на нерухоме майно для взяття дороги на облік та розмістити оголошення у друкованих засобах масової інформації; після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі звернутися до суду із заявою про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади. При цьому, процедура взяття на баланс криниць є ідентичною процедурі взяття на баланс доріг.
Відтак, судом встановлено, що позивач зверталася до міського голови міста Жмеринка із заявами від 18 лютого 2021 року та від 19 березня 2021 року, проте такі не стосувалися прийняття на баланс Жмеринської міської ради громадських криниць, що знаходяться у селі Мала Жмеринка Жмеринського району, а також забезпечення жителів села Мала Жмеринка водою з громадських криниць належної якості, що є предметом спору у цій справі. При цьому, із заявою від 05 квітня 2021 року до міського голови міста Жмеринка звертався ОСОБА_2 , а не позивачка.
Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Так, згідно з пунктом 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про доступ до публічної інформації" №2939-VI (надалі - Закон №2939-VI) право на доступ до публічної інформації гарантується, зокрема, обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.
Разом із тим, одним зі шляхів забезпечення доступу до інформації є її надання за запитами на інформацію (частина 2 статті 5 Закону №2939-VI).
В силу статті 13 Закону №2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються: суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання; юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів; особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов`язаної з виконанням їхніх обов`язків; суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.
Пункт 6 частини 1 статті 14 Закону №2939-VI зобов`язує розпорядників інформації надавати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації.
За приписами статті 19 Закону №2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.
Статтею 20 Закону №2939-VI визначено, що розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.
Згідно частин 1, 2, 3 статті 22 Закону №2939-VI розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини 2 статті 6 цього Закону; особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною 5 статті 19 цього Закону.
Відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.
Зі змісту позовної заяви слідує, що предметом спору визначено бездіяльність відповідачів, що полягає у неприйнятті рішень щодо взяття на баланс Жмеринської міської ради громадських криниць, що знаходяться у селі Мала Жмеринка Жмеринського району, а також дії відповідачів щодо забезпечення мешканців села Мала Жмеринка водою неналежної якості із громадських криниць в селі Мала Жмеринка Жмеринського району.
Разом з тим, у позові наведено обставини, якими позивачка обгрунтовує позовні вимоги. До таких, зокрема, віднесено неодноразові звернення позивачки до відповідачів із заявами про отримання публічної інформації, що стосуються спірних правовідносин.      
Так, встановлено, що 18 лютого 2021 року позивач звернулася до міського голови міста Жмеринка із заявою про отримання публічної інформації: щодо санітарно-гігієнічних та бактеріологічних висновків аналізу питної води, що зроблені із урахуванням норм чинного законодавства про питну воду по криницям, перелік яких наведено в заяві; чи відповідають показники питної води в криницях, перелік яких надано в даній заяві, державним нормам якості води та для забезпечення і споживання такої води жителями села Мала Жмеринка; чи закладені Жмеринською міською радою кошти на ремонт перерахованих вище криниць, в тому числі для очищення даних криниць від сміття та намулу, а також купівлі реагентів із метою приведення якості питної води цих криниць до стандартів питної води, яка визначена вимогами чинного законодавства; по яким селам, що на даний час входять до Жмеринської міської об`єднаної територіальної громади, проведено аналіз питної води та отримані санітарні висновки щодо придатності чи непридатності такої води для споживання її населенням; надати кількість діючих вуличних криниць, які є на території колишніх 13 сільських рад та по іншим селам, які входили до відповідних сільських рад за переліком, що наведений у заяві.
Слід звернути увагу, що у вказаній заяві позивачем не ставилося питання щодо взяття на баланс Жмеринської міської ради громадських криниць в селі Мала Жмеринка, а також забезпечення мешканців села Мала Жмеринка питною водою належної якості, а наводився лише перелік питань, на які остання просила надати відповідь.
У відповідь на таку заяву виконавчим комітетом Жмеринської міської ради надано запитувану інформацію, що підтверджується наявним у матеріалах справі листом вих. №69-запит від 12 березня 2021 року. Тобто, на усі поставлені у заяві від 18 лютого 2021 року питання виконкомом міської ради надано вичерпну відповідь.
Заява позивача від 19 березня 2021 року, що адресована міському голові міста Жмеринка, взагалі не стосується предмету спору, адже у такій заявниця запитувала інформацію щодо укладених договорів на прибирання вулиць села Мала Жмеринка із товариством з обмеженою відповідальністю "Ель Дорадо", щодо трудового договору на прибирання та на утримання вулиць села Мала Жмеринка товариством з обмеженою відповідальністю "Ель Дорадо", а також щодо технічного завдання на прибирання вулиць села Мала Жмеринка та оголошення конкурсу на прибирання вулиць у згаданому селі.
Відтак, оскільки предметом спору у цій справі визначено бездіяльність відповідачів щодо неприйняття на баланс Жмеринської міської ради громадських криниць, що знаходяться у селі Мала Жмеринка Жмеринського району, а також забезпечення жителів села Мала Жмеринка водою неналежної якості із громадських криниць, а у заяві від 19 березня 2021 року не йшлося про взяття на баланс міської ради громадських криниць та забезпечення жителів села Мала Жмеринка питною водою належної якості, тому заява позивача від 19 березня 2021 року та лист-відповідь виконкому Жмеринської міської ради від 23 березня 2021 року на таку заяву не є належними доказами допущення відповідачами протиправних дій та бездіяльності, адже не містять інформацію щодо предмета доказування.
Щодо листа-відповіді виконкому Жмеринської міської ради від 19 травня 2021 року на заяву ОСОБА_2 від 05 квітня 2021 року, то слід врахувати те, що права позивача таким листом не порушені, адже заява подана ОСОБА_2 та ним підписана.
Відтак, саме ОСОБА_2 вправі оскаржувати дії (бездіяльність) міської ради у разі незгоди із відповіддю такого суб`єкта на його заяву від 05 квітня 2021 року.
Також необхідно звернути увагу на те, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих і обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Як правило, днем бездіяльності є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення.
Отже, відповідачами не допущено протиправної бездіяльності, оскільки жодним нормативним актом не встановлено конкретного строку для взяття на баланс тієї чи іншої територіальної громади громадських криниць.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
          
Головуючий	 	 	Сушко О.О.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Мацький Є.М.    Залімський І. Г.