ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року 
м. Київ
cправа №  910/3882/21 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Стратієнко Л.В.,
за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,
представників учасників справи:
позивача  - Короля Д.В.,
відповідача - Скаржинського М.В., 
третьої особи - Царюка В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну  скаргу  Державного концерну "Укроборонпром"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 (головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Попікова О.В., Куксов В.В.) та рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 (суддя Баранов Д.О.)
у справі №910/3882/21
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"
до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова,
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державного концерну "Укроборонпром",
про визнання недійсним рішення,

ВСТАНОВИВ:
1.Короткий зміст позовних вимог та заперечень на них
1.1.Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" (далі - ТОВ "Меридіан Союз") звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова  (далі - ВАТ "Меридіан") про визнання недійсним рішення наглядової ради від 05.03.2021, оформленого протоколом №88.
1.2.Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на обставини відсутності кворуму на засіданні наглядової ради ВАТ "Меридіан" станом на дату прийняття оспорюваного рішення, у зв`язку з чим  засідання, що відбулось, є неправомочним, а рішення, прийняті на такому неправомочному засіданні наглядової ради відповідача, є недійсними.
1.3.Також позивач вказує на обставини, які засвідчують неправомочність складу наглядової ради ВАТ "Меридіан", сформованого з порушенням норм статей 1, 53 Закону України "Про акціонерні товариства", статті 11-2 Закону України "Про управління об`єктами державної власності", та порушення порядку скликання засідання  наглядової ради, що, в свою чергу, порушує права позивача на підготовку, внесення пропозицій до порядку денного та якісну участь у засіданні наглядової ради ВАТ "Меридіан".
1.4.Заперечення проти позову мотивовані тим, що спеціальні норми матеріального права, що регулюють питання управління корпоративними правами на підприємствах оборонно-промислового комплексу щодо обрання кандидатур незалежних директорів від іменні держави, не врегульовано на законодавчому рівні, що відкриває позивачу можливість, в межах правової колізії, фактично управляти підприємством оборонно-промислового комплексу, що має стратегічне значення для держави.
1.5.За твердженнями відповідача, звертаючись за захистом своїх прав як акціонер, позивач не доводить яке саме його право як акціонера було порушено прийняттям спірного рішення наглядовою радою та при спробі захистити свої права, шляхом визнання недійсним рішення наглядової ради в судовому порядку, упереджено застосовує лише приписи Закону України "Про акціонерні товариства", при цьому жодним чином не звертає уваги на установчі документи відповідача, що безпосередньо регулюють скликання і роботу наглядової ради ВАТ "Меридіан", визначення правомочності засідання зазначеного органу управління акціонерного товариства.
1.6.З поданих третьою особою пояснень вбачається, що остання заперечує щодо задоволення позовних вимог, зазначаючи, що чинна на даний час редакція статуту товариства не передбачає порядок обрання членів наглядової ради шляхом кумулятивного голосування та включення у склад наглядової ради незалежних директорів.
1.7.На переконання третьої особи, оскільки склад наглядової ради товариства не переобирався з 2010, відповідний склад наглядової ради правомочний приймати рішення виключно з питань підготовки, скликання і проведення загальних зборів для обрання членів наглядової ради. Водночас непереобраний склад наглядової ради продовжує існувати до його переобрання загальними зборами, проте з певними обмеженнями у прийнятті рішень.
1.8.Третя особа зазначає, що рішення про обрання голови наглядової ради має виключно організаційний характер та прямо не стосується діяльності самого товариства, а отже жодним чином не може суперечити інтересам товариства.
1.9.За твердженнями третьої особи, обмеження у прийнятті рішень непереобраним складом наглядової ради, встановлені статтями 52 та 53 Закону України "Про акціонерні товариства", стосуються тих рішень, які безпосередньо пов`язані з діяльністю та управлінням товариством, а не рішень, які члени наглядової ради приймають для організації власної роботи, що також виключає у даному випадку перевищення повноважень членами наглядової ради при прийнятті рішення про обрання голови наглядової ради.

2.Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій
2.1.ТОВ "Меридіан Союз" є акціонером ВАТ "Меридіан" з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства - відповідача в розмірі 40,0753%, що підтверджується, зокрема, випискою про стан рахунку в цінних паперах. 503718 штук акцій, що складає 50,0001%, у статутному капіталі ВАТ "Меридіан" належить державі.
2.2.Відповідно до п.7.18 статуту ВАТ "Меридіан", затвердженого загальними зборами акціонерів від 23.03.2009 зі змінами від 02.04.2009, організаційною формою роботи наглядової ради є чергові та позачергові засідання. Засідання наглядової ради проводяться за необхідності, але не рідше раз в три місяці. Засідання наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3  від загальної її кількості. Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань наглядової ради регулюється Положенням про наглядову раду,
2.3.Згідно з п.8.11 Положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан" (в редакції від 18.04.2006) засідання наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості її членів.
2.4.Відповідно до п.п.7.3, 7.16 статуту ВАТ "Меридіан" (в редакції від 02.04.2009) до компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів в кількості 7 осіб строком на 3 роки.
2.5.Згідно з п.4.1 Положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан" (в редакції від 18.04.2006) наглядова рада складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради.
2.6.Загальними зборами акціонерів ВАТ "Меридіан" прийнято рішення про обрання наглядової ради у кількості 7 осіб, оформлене протоколом №12 загальних зборів акціонерів ВАТ "Меридіан" від 26.03.2010.
2.7.05.03.2021 відбулось засідання наглядової ради ВАТ "Меридіан", на якому було прийнято рішення про обрання голови наглядової ради ВАТ "Меридіан", що оформлене протоколом №88 засідання Наглядової ради ВАТ "Меридіан".
2.8.Згідно з вказаним проколом на засіданні наглядової ради були присутні: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Повноваження члена наглядової ради відповідача ОСОБА_5 припинено у зв`язку зі смертю.
2.9.Відповідно до протоколу №88 від 05.03.2021 було прийнято рішення про обрання ОСОБА_1 головою наглядової ради ВАТ "Меридіан".

3.Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
3.1.Господарський суд міста Києва рішенням від 16.07.2021 у справі №910/3882/21, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021, позовні вимоги ТОВ "Меридіан Союз" задовольнив; визнав недійсним рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова, що оформлене протоколом №88 засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" імені С.П. Корольова від 05.03.2021.
3.2.Судові рішення мотивовані тим, що оспорюване рішення наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021 про обрання голови наглядової ради ВАТ "Меридіан" є таким, що прийнято неправомочним складом наглядової ради та, відповідно, є недійсним в силу закону, оскільки склад наглядової ради відповідача, як було встановлено судом, як станом на 06.01.2019, так й станом на день прийняття оспорюваного рішення, не було приведено у відповідність з вимогами Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів" від 16.11.2017 № 2210-VIII.
3.3.Суди зазначили, що станом на дату прийняття оспорюваного рішення наглядової ради ВАТ "Меридіан" від 05.03.2021 засідання наглядової ради ВАТ "Меридіан" було б правомочним, якщо у ньому приймало б участь 2/3 кількості членів наглядової ради відповідача, що становило 5 осіб (2/3 від семи осіб). Втім, в порушення порядку, визначеному в статуті ВАТ "Меридіан", Положенні про наглядову раду ВАТ "Меридіан" та чинному законодавстві України, засідання наглядової ради ВАТ "Меридіан" 05.03.2021 було проведено  лише за участі 4 членів наглядової ради відповідача.
3.4.За висновками судів, прийняття рішень неправомочним складом наглядової ради є порушенням права позивача на управління товариством, тобто, порушенням його корпоративних прав.

4.Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи
4.1.Державний концерн "Укроборонпром" (далі - ДК "Укроборонпром") звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 у справі №910/3882/21 і ухвалити нове рішення, яким в позові відмовити.
4.2.Підставою касаційного оскарження вищезазначених судових рішень скаржник зазначає пункт 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), а саме відсутність  висновку Верховного Суду щодо питання застосування статті 11-2 Закону України "Про управління об`єктами державної власності", який є спеціальним по відношенню до положень частини четвертої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо визначення порядку та особливостей діяльності наглядових рад акціонерних товариств, корпоративні права яких передані в управління Концерну, у зв`язку із чим, існує правова невизначеність щодо питання особливостей утворення та організації діяльності наглядових рад таких товариств.
4.3.За твердженнями скаржника, необхідність формування єдиної правозастосовчої практики зумовлена: неоднаковістю тлумачення учасниками спірних правовідносин положень цих норм; набранням 06.10.2021 чинності Законом України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", який визначає особливості правового, економічного та організаційного регулювання перетворення ДК "Укроборонпром" в акціонерне товариство, державних унітарних підприємств, у тому числі казенних підприємств, що входять до складу ДК "Укроборонпром", - у господарські товариства; наявністю ризиків для акціонерних товариств оборонно-промислового комплексу, корпоративні права яких передані в управління концерну, в частині входження незалежних директорів до складу наглядових рад акціонерних товариств.
4.4.Скаржник зазначає, що чинна на даний час редакція статуту товариства не передбачає порядок обрання членів наглядової ради шляхом кумулятивного голосування та включення у склад наглядової ради незалежних директорів, в свою чергу акціонер ТОВ "Меридіан Союз", якому належить більше 40% статутного капіталу товариства, на загальних зборах акціонерів з питання про затвердження нової редакції статуту свідомо голосує "проти" або "утримався", чим перешкоджає приведенню статуту та складу наглядової ради товариства у відповідність до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" та Закону України "Про управління об`єктами державної власності".
4.5.На переконання скаржника, оскільки склад наглядової ради товариства не переобирався з 2010 року, відповідний склад наглядової ради правомочний приймати рішення виключно з питань підготовки, скликання і проведення загальних зборів, для обрання членів наглядової ради. Водночас непереобраний склад наглядової ради продовжує існувати до його переобрання загальними зборами, проте з певними обмеженнями у прийнятті рішень.
4.6.Разом з тим, скаржник стверджує, що рішення про обрання голови наглядової ради має виключно організаційний характер та прямо не стосується діяльності самого товариства, а отже жодним чином не може суперечити інтересам товариства. Прийняття вказаного рішення жодним чином не може сприяти членам наглядової ради в одержанні неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, а також не заподіяло та не може заподіяти не тільки істотної, а й будь-якої іншої шкоди правам або інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.
4.7.Також скаржник вказує, що з 6 діючих членів наглядової ради правомочний склад складає 4 особи, що відповідає 2/3 кількості членів наглядової ради, а отже присутні  на засіданні 05.03.2021 чотири члени наглядової ради є більшістю її складу, у зв`язку з чим  таке засідання є правомочним.
4.8.Крім цього, скаржник зазначає, що прийняте рішення прямо суперечить завданням та принципам судочинства, що вбачається із змісту останнього, оскільки скасування протоколу від 05.03.2021 №88 призведе до відсутності голови наглядової ради товариства та унеможливить виконання будь-яких його повноважень.
4.9.ТОВ "Меридіан Союз" подало клопотання про  закриття касаційного провадження, мотивоване тим, що  в постановах від 25.09.2019 у справі №910/10932/18 та від 04.03.2021 у справі №910/14855/19 Верховний Суд вже виклав висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах - щодо визначення порядку та особливостей діяльності наглядових рад акціонерних товариств, корпоративні права яких передані в управління Концерну, та регулювання питання управління корпоративними правами на підприємствах оборонно-промислового комплексу.
4.10.Крім цього, ТОВ "Меридіан союз" подало відзив на касаційну скаргу, в якому просить  залишити їх без задоволення, а оскаржувані постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 у справі №910/3882/21 - без змін.
4.11.Позивач стверджує, що оскільки як станом на дату прийняття оспорюваних рішень, так і на час розгляду справи по суті склад наглядової ради ВАТ "Меридіан" не був приведений у відповідність до норм чинного законодавства, зокрема, Закону  України "Про акціонерні товариства" від 17.09.2008 №514-VI  та Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів" від 16.11.2017 № 2210-VIII, рішення наглядової ради ВАТ "Меридіан"  вважаються прийнятими неправомочним складом наглядової ради та є недійсними в силу закону.
4.12.При цьому, позивач зазначає, що в контексті приписів частини другої статті 54 Закону №514-VI, згідно з якими голова наглядової ради організовує її роботу, скликає засідання наглядової ради та головує на них, відкриває загальні збори, організовує обрання секретаря загальних зборів, якщо інше не передбачено статутом акціонерного товариства, здійснює інші повноваження, передбачені статутом та положенням про наглядову раду, скликання засідання наглядової ради відповідача неуповноваженою особою не відповідає вимогам цієї норми та відповідно свідчить про порушення порядку скликання засідання такої наглядової ради ВАТ "Меридіан".
4.13.За твердженнями позивача, положення статуту ВАТ "Меридіан", яким закріплено пролонгацію повноважень членів наглядової ради до прийняття загальними зборами відповідних рішень, суперечать нормам статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства", яка містить положення про граничний строк обрання членів наглядової ради акціонерного товариства і вирішення питання про повноваження членів наглядової ради після закінчення такого строку, зокрема частині першій вказаної статті, згідно з якою у разі якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів. Тобто, навіть за умови необрання складу наглядової ради відповідача раніше обрані члени наглядової ради не уповноважені приймати будь-які рішення, в тому числі і оскаржувані позивачем, крім вирішення питання з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.
4.14.Також позивач вважає, що до спірних правовідносин в частині, зокрема, створення, організації діяльності та ліквідації наглядової ради ВАТ "Меридіан" як акціонерного товариства, у статутному капіталі якого є корпоративні права держави, підлягають застосуванню саме норми Закону України "Про акціонерні товариства".
4.15.16.02.2022 до Верховного Суду надійшла заява ТОВ "Меридіан союз"  про розподіл судових витрат, в якій позивач просить стягнути понесені ним у зв`язку з розглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 16800,00 грн з  ВАТ "Меридіан" (відповідача). До вказаної заяви долучено  рахунок на оплату від 07.02.20222 №07 на суму 16800,00 грн,  копію додаткової угоди  від 20.12.2011 №2,  копію платіжного доручення  від 14.02.2022 №229 на суму 16800, 00 грн,  копію акта приймання-передачі наданої правничої (правової) допомоги від 07.02.2022 №07 на суму 16800,00 грн та докази направлення цієї заяви  іншим учасникам.

5.Позиція Верховного Суду
5.1.Відповідно до пункту 13 частини першої статті 1 Закону України "Про національну безпеку України" оборонно-промисловий комплекс України - сукупність органів державного управління, підприємств, установ і організацій промисловості та науки, що розробляють, виробляють, модернізують і утилізують продукцію військового призначення, надають послуги в інтересах оборони для оснащення та матеріального забезпечення сил безпеки і сил оборони, а також здійснюють постачання товарів військового призначення та подвійного використання, надання послуг військового призначення під час виконання заходів військово-технічного співробітництва України з іншими державами.
5.2.Згідно з п.3.2 статуту ВАТ "Меридіан" одним із основних видів діяльності товариства є виробництво радіовимірювальної, медичної, аудіо, дозиметричної та радіометричної техніки, приладів для вимірювання енергоносіїв, що споживаються, товарів народного вжитку, виробів механообробки та інструменту, системи зв`язку, обладнання для атомних електростанцій, спецвиробів для Міноборони, МВД, СБУ та НКАУ та інше.
5.3.Як встановлено судами попередніх інстанцій, 50,0001% акцій ВАТ "Меридіан" належить державі в особі ДК "Укроборонпром".
5.4.Враховуючи це та здійснення відповідної діяльності для забезпечення потреб сил безпеки та оборони, ВАТ "Меридіан" належить до підприємств (об`єктів) оборонно-промислового комплексу України.
5.5.Водночас ВАТ "Меридіан" є акціонерним товариством. Порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов`язки акціонерів визначається Законом "Про акціонерні товариства" (частина перша статті 1 цього Закону).
5.6.Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 1 Закону України "Про акціонерні товариства" управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.
5.7.Держава реалізує свої корпоративні права у статутному капіталі такого товариства відповідно до вимог Закону України "Про управління об`єктами державної власності".
5.8.Згідно з частиною першою статті 2 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" законодавство про управління об`єктами державної власності складається з цього Закону, Господарського кодексу України (далі - ГК України), Податкового кодексу України, Закону України "Про захист економічної конкуренції", інших законів України, якими можуть бути встановлені особливості управління окремими об`єктами державної власності або їх видами, та інших нормативно-правових актів з питань управління об`єктами державної власності.
5.9.Частиною другою статті 3 цього Закону передбачено, що особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі визначаються Законом "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі".
5.10.Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі" метою цього Закону є визначення особливостей управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі, шляхів підвищення ефективності функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу та забезпечення здійснення контролю за їх діяльністю.
5.11.Тобто спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює порядок функціонування підприємств в оборонно-промисловому комплексі (які також є господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків), є Закон України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі".
5.12.Оскільки Закон України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі" не регулює всі аспекти створення, діяльності і припинення господарських товариств, а встановлює лише окремі особливості їх діяльності, то до корпоративних правовідносин, що не врегульовані нормами Закону України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі", підлягають застосуванню положення Закону України "Про акціонерні товариства".
5.13.На момент ухвалення оскаржуваного рішення наглядовою радою ВАТ "Меридіан" питання корпоративного управління у цьому товаристві регулювалися трьома законами: Законом України "Про акціонерні товариства", Законом України "Про управління об`єктами державної власності" та Законом України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі".
5.14.Частиною 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що наглядова рада публічного акціонерного товариства та акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, а також акціонерного товариства, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) якого знаходяться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків, має складатися не менш ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб. Положення абз.1 цієї частини не застосовуються до банків. Вимоги до складу наглядової ради банку визначаються Законом України "Про банки і банківську діяльність".
5.15.Відповідно до частини третьої статті 1 Закону України "Про акціонерні товариства" управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.
5.16.Одним із таких законів є Закон України "Про управління об`єктами державної власності", стаття 11-2 якого врегульовує особливості створення та функціонування наглядових рад у господарських товариствах, у яких частка більше 50% у статутному капіталі належить державі. 
5.17.Ця стаття на момент виникнення спірних відносин містила такі норми:
У державних унітарних підприємствах та господарських товариствах, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, наглядова рада утворюється, ліквідується та її діяльність організовується у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, що переглядається не рідше одного разу на п`ять років, з урахуванням положень законів України.
До складу наглядових рад державних унітарних підприємств, господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, включаються незалежні члени наглядової ради, кількість яких повинна становити більшість членів наглядової ради.
Кандидати на посаду члена наглядової ради державного унітарного підприємства відбираються та призначаються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Кандидатури осіб, які пропонуються суб`єктом управління об`єктами державної власності, що здійснює управління корпоративними правами держави в господарському товаристві, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до обрання членами наглядової ради господарського товариства, відбираються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а самі члени наглядової ради обираються згідно із Законом України        "Про акціонерні товариства", іншими законами, що регулюють діяльність таких господарських товариств.
Керівником або членом наглядової ради державного унітарного підприємства, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, не може бути особа, яка є засновником, акціонером (учасником), керівником та/або членом наглядової ради підприємства, іншої господарської організації, які здійснюють діяльність на тому самому або суміжних ринках з такими державними унітарними підприємствами та/або господарськими товариствами.
Керівникам державних унітарних підприємств та членам колегіального виконавчого органу (особі, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, заборонено поєднувати виконання посадових обов`язків керівника або члена колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) державного підприємства або такого господарського товариства з будь-якою підприємницькою чи іншою оплачуваною діяльністю, крім отримання авторської винагороди, наукової та викладацької діяльності та/або випадків схвалення такої діяльності наглядовою радою, а в разі відсутності наглядової ради - відповідним суб`єктом управління об`єктами державної власності (для державного унітарного підприємства) чи загальними зборами товариства (для господарського товариства).
Керівники та члени органів управління державних унітарних підприємств та господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, несуть відповідальність за свої рішення щодо таких суб`єктів господарювання згідно із законом та умовами укладених з ними контрактів.
Особливості утворення, організації діяльності та ліквідації наглядових рад державних унітарних підприємств оборонно-промислового комплексу та господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, визначаються Законом України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі". 
5.18.Оскільки частина четверта статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" встановлює вимоги щодо кількості незалежних членів наглядової ради для акціонерних товариств з державною часткою у статутному капіталі більше 50%, частина друга статті 11-2 Закону України "Про управління об`єктами державною власністю" - для господарських товариств з державною часткою у статутному капіталі більше 50%, а Закон України "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі" не регулює це питання, то застосуванню підлягають положення частини четвертої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" як спеціальна норма (аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.09.2019 у справі №910/10932/18, від 04.03.2021 у справі №910/14855/19, від 15.06.2022  у справі № 910/6685/21). 
5.19.Пунктом 5 розділу XVII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом (тобто в термін до 30.04.2011). 
5.20.Пунктом 21 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про  внесення змін  до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів", яким частина четверта статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" була викладена у приведеній вище редакції (який набрав чинності 06.01.2018), зобов`язано акціонерні товариства (у тому числі господарські товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі) протягом року з дня набрання чинності цим законом забезпечити приведення складу наглядової ради та її комітетів, а також інших органів управління у відповідність із вимогами Закону України "Про  внесення змін  до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів". 
5.21.Відтак акціонерні товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до 06.01.2019 зобов`язані були привести склад наглядової ради у відповідність із вимогами саме Закону України "Про  внесення змін  до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів", яким, зокрема, внесено зміни до частини четвертої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства".
5.22.Отже, ВАТ "Меридіан" мало привести свій статут у відповідність до вимог частини четвертої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" в термін до 06.01.2019.
5.23.Відповідно до пунктів 7.3, 7.16 статуту ВАТ "Меридіан" до компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів у кількості 7 осіб строком на 3 роки.
5.24.Згідно з п.4.1 положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан" наглядова рада складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради. 
5.25.Пунктом 5.2 положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан" передбачено, що у разі, якщо після закінчення строку, на який обрана наглядова рада, загальними зборами з будь-яких причин не прийняті рішення про обрання або переобрання наглядової ради, повноваження членів наглядової ради продовжуються до дати прийняття загальними зборами рішення про обрання або переобрання наглядової ради.
5.26.Суди попередніх інстанцій встановили, що рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Меридіан" від 26.03.2010 обрано голову та членів наглядової ради товариства у кількості 7 осіб. Із зазначеного моменту наглядова рада товариства не переобиралась, незалежні директори до її складу не включались. 
5.27.У випадку розбіжностей між положеннями статуту і нормами Закону України "Про акціонері товариства" застосовуються норми Закону "Про акціонерні товариства" (оскільки спірне рішення було ухвалене в період, коли ще не набув чинності Закон України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності"). 
5.28.З огляду на наведене, Верховний Суд вважає, що суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що статут та положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан", які регулюють питання складу та порядку формування наглядової ради товариства, не відповідають вимогам частини четвертої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" і, відповідно, склад наглядової ради на момент ухвалення оскаржуваного рішення був сформований не у відповідності до вимог закону (не включав незалежних директорів). 
5.29.Відповідно до абзаців 1, 2 частини першої статті Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, що була чинна станом на момент виникнення спірних правовідносин) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки. Статутом приватного акціонерного товариства може бути передбачено інший строк повноважень наглядової ради, але такий строк не може перевищувати три роки. 
5.30.Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не ухвалені рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів (абзац 3 частини першої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства"). 
5.31.Пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 зазначеного Закону передбачено, що до виключної компетенції загальних зборів належить: обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради, прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом. 
5.32.При цьому чинне законодавство не передбачає можливість пролонгації повноважень членів наглядової ради. 
5.33.Склад наглядової ради ВАТ "Меридіан" було затверджено у 2010 році, з того часу члени наглядової ради не переобирались, а тому суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків, що відповідно до вимог закону наглядова рада мала обмежену компетенцію, тобто не мала права ухвалювати рішення, не пов`язані з питаннями щодо організації її переобрання. 
5.34.Як зазначалось, однією із підстав для скасування спірного рішення наглядової ради ВАТ "Меридіан" позивач вважає неповідомлення його про проведення засідання наглядової ради в порядку, передбаченому статутом, та відсутність кворуму на засіданні (присутні лише 4 особи з 7, тоді як статут товариства вимагає присутності 2/3 від кількісного складу). 
5.35.Неповідомлення члена наглядової ради про її засідання в порядку, передбаченому статутом, та відсутність кворуму дійсно є підставами для скасування рішення наглядової ради, ухваленого з такими процесуальними порушеннями. 
5.36.Проте, суди попередніх інстанцій не дослідили обставини направлення на адресу позивача або вручення особисто його повноважному представнику повідомлення про скликання засідання наглядової ради, як це передбачено п.8.9 положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан", а також не звернули уваги на суперечливість доводів позивача, який, оскаржуючи рішення наглядової ради ВАТ "Меридіан", посилається на недійсність таких рішень у зв`язку з неправомочністю складу наглядової ради (до якого входять також і представники позивача). 
5.37.Тобто навіть за умови належного повідомлення ТОВ "Меридіан Союз" про проведення засідання наглядової ради, наявності кворуму, участі його представників та ухвалення рішень, відповідно до доводів позивача, все одно є підстави для визнання таких рішень недійсними. Фактично такі підстави недійсності рішення наглядової ради є взаємовиключними. 
5.38.Крім того, суди попередніх інстанцій не встановили підстави відсутності двох членів наглядової ради позивача на засіданні наглядової ради. Для правильного вирішення цієї справи важливо визначити, чи зумовлена така відсутність позицією позивача про неправомочність чинного складу наглядової ради і через що його члени свідомо ігнорують роботу у цьому органі і не беруть участі в усіх засіданнях (незалежно від повідомлення). 
5.39.Якщо члени наглядової ради - представники позивача беруть участь у роботі наглядової ради і голосують з питань порядку денного, то суд має вирішити питання щодо застосування концепції заборони суперечливої поведінки. Адже якщо позивач вважає наглядову раду такою, що втратила повноваження вирішувати будь-які питання крім скликання загальних зборів, то тоді логічним є утримання членів наглядової ради - представників позивача від роботи у складі такого органу. 
5.40.Вирішуючи питання щодо наявності кворуму суди попередніх інстанцій послалися на норми статуту та Положення про наглядову раду товариства. 
5.41.Так, суди вказали, що відповідно до п.7.18 статуту ВАТ "Меридіан" засідання наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3 від загальної її кількості. Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань наглядової ради регулюється положенням про наглядову раду. 
5.42.Пунктом 8.11 Положення про наглядову раду товариства також встановлено, що засідання наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості членів.
5.43.Водночас суди попередніх інстанцій не звернули увагу на те, що Законом  України "Про акціонерні товариства" встановлені інші вимоги до кворуму, на що звертає увагу скаржник у касаційні скарзі. 
5.44.Відповідно до частини другої статті 55 Закону України "Про акціонерні товариства" засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. У разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів наглядової ради і до обрання всього складу наглядової ради засідання наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини її складу.
5.45.Суди попередніх інстанцій, застосовуючи для визначення кворуму положення статуту ВАТ "Меридіан" та Положення про наглядову раду товариства, не врахували, що у випадку невідповідності положень статуту та Положення про наглядову раду товариства нормам Закону України "Про акціонерні товариства" підлягають застосуванню саме норми закону. Відтак, оскільки на засіданні наглядової ради були присутні 4 члени із 7, кворум був наявний. 
5.46.ДК "Укроборонпром" у касаційній скарзі зазначає, що статут ВАТ "Меридіан" та Положення про наглядову раду товариства не приведено у відповідність до вимог чинного законодавства і, відповідно, не переобрано наглядову раду відповідно до вимог закону, оскільки акціонер ТОВ "Меридіан Союз" (якому належить більше 40% статутного капіталу товариства) на загальних зборах акціонерів свідомо голосує "проти" або "утримався", чим перешкоджає приведення цих внутрішніх документів товариства у відповідність до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" та Закону  України "Про управління об`єктами державної власності". 
5.47.Однак товариство не виконало цих вимог Закону, станом на момент ухвалення оспорюваних рішень чинним був статут в редакції 2009 року (затверджений загальними зборами ВАТ "Меридіан" від 23.03.2009, протокол №11) та Положення про наглядову раду товариства, затверджене загальними зборами ВАТ "Меридіан" від 18.04.2006, протокол №8.
5.48.Скаржник зазначає, що причиною неприведення статуту ВАТ "Меридіан" та його внутрішніх документів (в тому числі Положення про наглядову раду) у відповідність до вимог закону є блокування таких рішень ТОВ "Меридіан Союз" шляхом голосування "проти" та "утримався" з питань порядку денного на загальних зборах щодо затвердження статуту ВАТ "Меридіан". 
5.49.Проте, суди попередніх інстанцій залишили без уваги ці доводи ДК "Укроборонпром", не дослідили наявні в матеріалах справи копії протоколів загальних зборів ВАТ "Меридіан" від 19.04.2006 №8, від 24.03.2007 №9, від 14.03.2008 №10, від 23.03.2009 №11, від 26.03.2010 №12, від 30.04.2015 №13, від 31.03.2017 №14, 04.05.2018 №15, протоколу річних загальних зборів ВАТ "Меридіан" від 29.04.2021 №17, наказів Концерну про представників держави у наглядовій раді ВАТ "Меридіан" від 20.01.2015 №16, від 14.11.2012 №262, від 26.11.2015 №470, заяв голів наглядової ради ВАТ "Меридіан" Пінькаса С.В., ОСОБА_6 , члена наглядової ради Уланівського С.Є., акта приймання-передачі від 04.09.2012 №467, а також не з`ясували: (1) чи мало місце голосування ТОВ "Меридіан Союз" (як власника більше 40% акцій ВАТ "Меридіан") "проти" та "утримався" з питань затвердження статуту в новій редакції, положення про наглядову раду ВАТ "Меридіан" та обрання членів наглядової ради товариства, (2) чи мала місце системність таких дій позивача, (3) якими були об`єктивні причини такого голосування (зокрема відсутність таких об`єктивних причин, ігнорування суттєвих зауважень / пропозицій ТОВ "Меридіан Союз" до порядку денного із зазначених питань, порушення прав цього акціонера на участь в управлінні товариством), (4) чи вплинуло таке голосування на неможливість ухвалення рішення про затвердження статуту і внутрішніх документів ВАТ "Меридіан Союз" тощо. 
5.50.З`ясування цих обставин дозволить встановити, чи мало місце зловживання ТОВ "Меридіан Союз" своїми правами в розумінні частини третьої статті 13 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та, відповідно, наявність підстав для відмови в позові про визнання рішення наглядової ради недійсним (частини третьої статті 16 ЦК України), якщо таке зловживання підтвердиться. 
5.51.ДК "Укроборонпром" у касаційній скарзі зазначає, що до предмета доказування у цій справі в першу чергу входить обставина щодо встановлення наявності або відсутності порушення оскаржуваним рішенням наглядової ради ВАТ "Меридіан" прав та / або законних інтересів позивача. Зазначає, що у справі, що переглядається, жодним чином не порушено права позивача ані як акціонера, ані як члена наглядової ради.
5.52.Суди попередніх інстанцій, оцінюючи доводи сторін на предмет порушення прав та законних інтересів  позивача, виходили з того, що оскільки станом на 05.03.2021  (дата ухвалення оскаржуваних рішень наглядовою радою) позивач був учасником товариства, рішення, яке ухвалене на засіданні наглядової ради, стосуються права позивача як учасника товариства на участь в управлінні справами товариства, тобто його корпоративних прав, і він має право на їх захист. 
5.53.Верховний Суд не погоджується з таким обґрунтуванням, вважає його недостатнім, адже, виходячи з такого висновку, акціонер може оскаржити будь-яке рішення будь-яких зборів чи наглядової ради тільки через наявність в нього статусу акціонера, без обґрунтування, чим саме вказане рішення порушує його права та законні інтереси.
5.54.Процесуально-правовий зміст захисту права полягає у тому, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (стаття 4 ГПК України). 
5.55.Відповідно до частини першої статті 15 ЦК  України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
5.56.Частина  перша статті 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
5.57.При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права (п. 5.6 постанови Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №910/18962/20). 
5.58.Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
5.59.Звертаючись з позовом за захистом порушеного права, позивач має обрати спосіб захисту, який відповідає змісту права, що порушене й буде здатний таке право поновити; обраний спосіб захисту має бути передбачений приписами статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, або ж визначений іншим Законом чи укладеним між сторонами договором. Законодавчі обмеження матеріально правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
5.60.Завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, відтак, встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті. Вказані норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес (п.119 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).
5.61.Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні (п.120 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).
5.62.Проте, у цій справі суди не з`ясували, яким чином скасування одного із рішень наглядової ради відновить права та законні інтереси акціонера, зацікавленого у приведенні статуту товариства в відповідність до вимог закону, обранні наглядової ради за новою процедурою, включенні до її складу незалежних директорів, створенні комітетів. 
5.63.Водночас, вирішуючи питання про захист порушеного права, суд має враховувати інтереси і самого товариства і його інших учасників, тобто дотримуватися балансу інтересів учасників товариства і самого товариства, про що неодноразово зазначав Верховний Суд. 
5.64.Важливо встановити не абстрактне, а конкретне порушене право чи інтерес акціонера для його співставлення з інтересами інших учасників та товариства, які можуть бути порушені визнанням недійсним ухваленого рішення. 
5.65.При розгляді позовних вимог про визнання недійсними рішень органів управління господарських товариств суд має враховувати належність товариства до підприємств оборонно-промислового комплексу і завдань, які покладені на підприємства цього комплексу в особливий період, включаючи період воєнного стану, запроваджений відповідно до Закону України "Про оборону України", неприпустимість блокування господарської діяльності таких товариств. 
5.66.У цій справі позивач (акціонер товариства) стверджує про порушення порядку формування наглядової ради, що, на думку акціонера, є підставою для визнання незаконними будь-яких рішень цього органу, незалежно від їх змісту. Такий підхід може суттєво дестабілізувати та заблокувати роботу товариства у випадку триваючого корпоративного конфлікту між акціонерами, він може призвести до непропорційного втручання суду у питання корпоративного управління та господарської діяльності товариства. 
5.67.У постановах Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №922/1671/16 та від 12.03.2019 у справі №904/9495/16 була викладена позиція, що визнання судом недійсними рішень загальних зборів повністю, захищаючи порушені корпоративні права одного учасника товариства, може зачіпати корпоративні права інших учасників, відповідно порушується баланс інтересів учасників товариства, що має наслідком непропорційність втручання у правовідносини сторін та фактично є втручанням суду у господарську діяльність товариства. Такі висновки Верховного Суду можна застосувати і до спорів про визнання недійсними рішень наглядової ради (з урахуванням різниці у обставинах справ). 
5.68.Однак суди попередніх інстанцій, вирішуючи корпоративний спір та визнаючи недійсним рішення наглядової ради, не оцінили усі докази у сукупності, не перевірили наявність у позивача порушеного суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано цей позов, а також не з`ясували, в чому полягає порушення його корпоративних прав, за захистом яких позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, а також, які саме негативні наслідки можуть настати для товариства, яке належить до оборонно-промислового комплексу, у зв`язку з визнанням рішення наглядової ради недійсним. 
5.69.З огляду на предмет та підстави позову суд був повинен встановити, які саме негативні наслідки для прав та законних інтересів позивача має рішення наглядової ради про обрання голови наглядової ради товариства.
5.70.Зазначаючи про наявність у акціонера права на оскарження рішення наглядової ради від 05.03.2021 (протокол №88), суди попередніх інстанцій не встановили, в чому саме полягало порушення прав та / або законних інтересів ТОВ "Меридіан Союз" з урахуванням змісту ухваленого рішення та яким чином визнання недійсним вказаного рішення могло захистити (відновити) порушене право чи інтерес позивача.
5.71.Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
5.80.Аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (наприклад, рішення від 21 січня 1999 року в справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22 лютого 2007 року в справі "Красуля проти Росії", від 5 травня 2011 року в справі "Ільяді проти Росії", від 28 жовтня 2010 року в справі "Трофимчук проти України", від 9 грудня 1994 року в справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 1 липня 2003 року в справі "Суомінен проти Фінляндії", від 7 червня 2008 року в справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.
5.72.За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Хаджинастасиу проти Греції", національні суди повинні зазначати з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується їхнє рішення, що, серед іншого, дає стороні можливість ефективно скористатися наявним у неї правом на апеляцію; у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що ще одним завданням вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
5.73.Частиною п`ятою статті 236 ГПК України передбачено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
5.74.Згідно із частиною четвертою статті 238 ГПК України в мотивувальній частині рішення суду зазначається серед іншого, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.
5.75.Відповідно до пункту 3 частини першої статті 282 ГПК України у мотивувальній частині постанови суду апеляційної інстанції мають бути зазначені мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу.
5.76.В порушення наведених вище приписів законодавства,  суди попередніх інстанцій припустились порушень норм  матеріального та процесуального права, дійшовши передчасних та недостатньо обґрунтованих висновків в частинні наявності  підстав для визнання недійсним спірного рішення наглядової ради.

6.Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
6.1.Відповідно до частин першої та другої статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
6.2.Згідно з приписами пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
6.3.За змістом частини третьої статті 310 ГПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
6.4.Господарські суди першої та апеляційної інстанцій  припустились порушень норм процесуального  та матеріального права, дійшли до недостатньо обґрунтованих висновків в частині встановлення наявності для визнання недійсним спірного рішення наглядової ради.
6.5.Ураховуючи викладене вище, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвалені у справі судові рішення - скасуванню із направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції. 
6.6.Під час нового розгляду справи господарському суду необхідно врахувати викладене,  належним чином оцінити всі доводи сторін, установити й дослідити фактичні обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення, а також надати їм належну правову оцінку, та вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об`єктивного розгляду даної справи.

7. Розподіл судових витрат
7.1.Відповідно до статті 129 ГПК України у зв`язку із скасуванням ухвалених судових рішень і передачею справи на новий розгляд розподіл судових витрат у справі (судового збору та витрат на правничу допомогу) здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315-317 ГПК України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1.Касаційну скаргу Державного концерну "Укроборонпром" задовольнити частково.
2.Постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 у справі №910/3882/21 скасувати.
3.Справу №910/3882/21 направити на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                           С.В. Бакуліна

Судді                                                                                                         О.Р. Кібенко  

                                                                                                                  Л.В. Стратієнко