ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/9038/21                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Качур І.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  27 квітня 2022 року                                                                                            м. Київ

          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача:                Беспалова О. О., суддів: Парінова А. Б., Ключковича В. Ю., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2021 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "РБС-ТЕХ" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,- 

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю " РБС-ТЕХ " звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Київській області, в якому просило суд:  
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві №2403304/33103618 від 16.02.2021 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві №2403305/33103618 від 16.02.2021 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДГІС у м. Києві №2403306/33103618 від 16.02.2021 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному державному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №5 від 27.01.2021 року до податкової накладної №1 від 27.01.2021 року датою її направлення Товариством з обмеженою відповідальністю «РБС-ТЕХ» - 11.02.2021 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному державному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №6 від 27.01.2021 року до податкової накладної №2 від 27.01.2021 року датою її направлення Товариством з обмеженою відповідальністю «РБС-ТЕХ» - 11.02.2021 року; 
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному державному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №7 від 28.01.2021 року до податкової накладної №3 від 28.01.2021 року датою її направлення Товариством з обмеженою відповідальністю «РБС-ТЕХ» - 11.02.2021 року.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2021 року позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, в частині відмови у задоволенні позовних вимог позивач подав апеляційну скаргу, в він якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, в цій частині та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог та прийняти в цій частині нове, яким позов залишити без задоволення. 
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. В даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні податкові накладні, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Таким чином, позовні вимоги про зобов`язання ДПС здійснити конкретні дії щодо реєстрації спірних податкових накладних, не суперечать закону і забезпечують ефективний захист прав позивача від порушень з боку суб`єкта владних повноважень та гарантує остаточне вирішення спору між сторонами.
До Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача відзив на апеляційну скаргу не надходив. 
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У відповідності до приписів частини другої статті 309 КАС України судом постановлено ухвалу про продовження апеляційного розгляду даної справи.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке. 
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 08 січня 2020 року між позивачем (постачальник) і Товариством з обмеженою відповідальністю «Віамаджо» (покупець) укладений договір №08/01/20 купівлі-продажу товару (будівельних та гідроізоляційних суміш). 
На виконання умов договору позивачем 27 січня 2021 року та 28 січня 2021 року поставлено товар, однак, у ці ж дні покупець звернувся з відповідними зверненнями щодо повернення позивачу отриманого товару. 
27 січня 2021 року покупець повернув позивачу товар, що підтверджується зворотною накладною №3 від 28.01.2021 року, товарно-транспортною накладною №000000003 від 28.01.2021 року.
У зв`язку з поверненням товару, позивачем були складені:
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №5 від 27.01.2021 року до податкової накладної №1 від 27.01.2021 року;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №6 від 27.01.2021 року до податкової накладної №2 від 27.01.2021 року;
- розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №7 від 28.01.2021 року до податкової накладної №3 від 28.01.2021 року.
Реєстрацію вказаних розрахунків коригування податковим органом зупинено. В якості підстави для зупинення зазначено: «Сума компенсації вартості товару/послуги 3824, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій». Позивачу також запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в розрахунках коригуваннях, для прийняття остаточного рішення.
11 лютого 2021 року позивач за допомогою програми електронного документообігу направлено до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. 
До кожного повідомлення позивачем були долучені наступні документи: видаткова накладна, яка підтверджувала факт отримання позивачем товару від його постачальника; видаткова накладна, яка підтверджувала факт поставки товару позивачем покупцю; зворотна накладна від покупця; договір купівлі-продажу, укладений між позивачем і покупцем; дилерський договір, укладений між позивачем і його постачальником; сертифікат відповідності на товар.
За результатами розгляду вищевказаних документів комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийняті наступні рішення:
- рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403304/33103618 від 16.02.2021 року, яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №7 від 28.01.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403305/33103618 від 16.02.2021 року, яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №5 від 27.01.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403306/33103618 від 16.02.2021 року, яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №6 від 27.01.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Всі рішення мотивовані ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів, накладних, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків..
Не погоджуючись з рішеннями комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві, 03.03.2021 року позивач подав на них скарги до Державної податкової служби України.
До скарг були долучені наступні документи: видаткові накладні, які підтверджують факт отримання позивачем товару від його постачальника разом з зареєстрованими податковими накладними; видаткові накладні, які підтверджують факт поставки товару позивачем покупцю разом з зареєстрованими податковими накладними; зворотні накладні від покупця; договір купівлі-продажу, укладений між позивачем і покупцем; дилерський договір, укладений між позивачем і його постачальником; сертифікати відповідності на товар; витяг і виписка з ЄДРПОУ щодо позивача; договори оренди, укладені між позивачем і орендодавцями, які підтверджують факт користування позивачем складськими і офісними приміщеннями; договір перевезення, укладений між позивачем і перевізником, який підтверджує факт наявності транспорту у позивача; платіжні документи, які підтверджують факт оплати товару покупцем за попередні поставки; платіжні документи, які підтверджують факт оплати товару позивачем його постачальнику; оборотно-сальдові відомості по рахунку 361, оборотно-сальдові відомості по рахунку 631, оборотпо-сальдові відомості по рахунку 281, товарно-транспортні накладні, які підтверджують факт транспортування товару.
За результатами розгляду вищезазначених скарг комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України прийняті наступні рішення:
- рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11378/33103618/2 від 17.03.2021 року, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403305/33103618 від 16.02.2021 без змін;
- рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11379/33103618/2 від 17.03.2021 року, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403306/33103618 від 16.02.2021 без змін;
- рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №11380/33103618/2 від 17.03.2021 року, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2403304/33103618 від 16.02.2021 без змін.
Вважаючи протиправними та такими, що підлягають скасуванню оскаржувані рішення відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).
Згідно з підп. "а", "б" п.185.1 ст.185 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України) об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів та послуг місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкової накладної та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкової накладної платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкової накладної платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Поряд з цим, нормами п. 192.1 ст. 192 ПК України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику,    для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.
Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
У силу положень пп. 201.1.16 п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної та розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), визначено, що розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Відповідно до п. 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з п. 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
З 01 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок №1165), яка визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до п. 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпунктів «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпунктів «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Зі змісту наведених положень Порядку зупинення №1165 слідує, що підставами для зупинення реєстрації як податкової накладної, так і розрахунку коригування є: або відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку або відповідність податкової накладної/розрахунку коригування критеріям ризиковості здійснення операції.
Як вбачається з матерів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, реєстрацію поданих позивачем розрахунків коригування до податкових накладних зупинено через те, що розрахунки коригування відповідають вимогам п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
Так, за змістом п. 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 як додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, під таким критерієм розуміють «перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних / розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних / розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.».
Відповідно до п. 10, 11 Порядку зупинення №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (п. 11 Порядку зупинення №1165).
Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 2 - 4 Порядку № 520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Податкового кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п. 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктами 9, 10 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.
Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
- та/або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства.
Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку (п. 13 цього Порядку).
Як вірно встановлено судом першої інстанції, позивач подав для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування, реєстрацію яких за наслідком проведеного моніторингу зупинено та запропоновано позивачеві надати пояснення та/або копії документів, достатньо документів для прийняття рішення про реєстрацію таких розрахунків коригування.
Позивачем були надані контролюючому органу вичерпні письмові пояснення, разом з копіями документів для підтвердження наявності у платника підстав для складання зазначених розрахунків коригування. Зокрема, зі змісту поданих платником (позивачем) документів і пояснень вбачалося за можливе встановити підстави та обставини, за яких були складенні заблоковані розрахунки коригування кількісних і вартісних показників №5 від 27.01.2021 року до податкової накладної №1 від 27.01.2021 року, №6 від 27.01.2021 року до податкової накладної №2 від 27.01.2021 року та №7 від 28.01.2021 року до податкової накладної №3 від 28.01.2021 року. А саме, що коригування кількісних і вартісних показників виписаних та зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних відбулося з причини повернення продавцем на адреси контрагентів-покупців за їх вимогами отриманих від останніх попередньо в оплату сум коштів.
Зі змісту поданих позивачем разом з позовом документів суд встановив, а відповідач не спростував жодними доказами те, що поданих позивачем документів було цілком достатньо для прийняття комісією регіонального рівня рішень про реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування кількісних і вартісних показників №5 від 27.01.2021 року до податкової накладної №1 від 27.01.2021 року, №6 від 27.01.2021 року до податкової накладної №2 від 27.01.2021 року та №7 від 28.01.2021 року до податкової накладної №3 від 28.01.2021 року.
Так, проаналізувавши тексти оскаржуваних рішень про відмову у реєстрації розрахунків коригування суд встановив в них відсутність мотивів щодо не врахування як належних та достатніх поданих платником документів. Наведене дає суду підстави для висновку, що комісією регіонального рівня в дійсності подані платником пояснення та документи не досліджувались.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, позивачем подавались до контролюючого необхідні пояснення з додатками, що пропонувались для надання податковим органом, проте, зі змісту рішень про відмову в реєстрації не вбачається підстав для відмови в здійсненні такої реєстрації, зважаючи на відсутність зазначення конкретного документа, якого не вистачає або який складено з порушеннями та не приймається до уваги.
Як вірно зауважено судом першої інстанції, у даній справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентами, на підставі яких складено спірні розрахунки корегування, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог ПК України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації розрахунків коригування згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.
Разом з тим, надаючи оцінку оскаржуваним рішенням про відмову в реєстрації розрахунків коригування слід зауважити, що такі рішення є необґрунтованими, оскільки з їх змісту не вбачаються дійсні та об`єктивні підстави для відмови у реєстрації податкових накладних, що підтверджували б відсутність у платника податків права на відображення у податковому обліку з ПДВ заявлених операцій, та, як наслідок, підтверджували б правомірність відмови в такій реєстрації.
Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо обґрунтованості вимог позивача в частині визнання протиправними та скасування рішень контролюючого органу про відмову у реєстрації розрахунків коригування. 
Інші доводи апеляційної скарги не спростовують позицію суду першої інстанції та відхиляються колегією суддів за необґрунтованістю.
Згідно  з ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2021 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "РБС-ТЕХ" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                     О. О. Беспалов

Суддя                                                                                                                 В. Ю. Ключкович

Суддя                                                                                                      А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 27.04.2022)