ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

24 серпня 2022 року                                                                            м. Чернівці
справа № 727/7200/21
провадження 22-ц/822/451/22
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Перепелюк І. Б. 
суддів : Владичана А.І., Литвинюк І.М.
секретар Петранюк Ю.Т.
розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 01 квітня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Громадської організації «Буковинський голос природи» про захист честі, гідності та ділової репутації фізичної особи, зобов`язання відкликати звернення, стягнення моральної шкоди, 

встановив:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2  звернулися в суд з позовом до Громадської організації «Буковинський голос природи» про захист честі, гідності та ділової репутації фізичної особи, зобов`язання відкликати звернення, стягнення моральної шкоди.
Позов обгрунтовано наступним. У травні 2021 року громадська організація «Буковинський голос природи» звернулась до Державного агентства лісових ресурсів України з зверненням підписаним головою ОСОБА_3 , в якому міститься недостовірна інформація, що принижує їх честь, гідність та ділову репутацію, а саме у листі зазначено факти розкрадання позивачами лісодеревини, захоплення земель лісового фонду та вчинення інших правопорушень, в тому числі кримінальних.
У вказаному зверненні громадської організації «Буковинський голос природи» від 18.05.2021р. зазначено, що:
- «На даний час, вказане державне підприємство (ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп») повністю окуповане можна сказати злочинним угрупуванням «родина Орендовичів», які займаючи ключові посади використовують для власного збагачення землі лісового фонду, безбожно вирубують та розкрадають ліс, який згідно своїх обов`язків насправді мали би оберігати»;
- «Фактично склалась ситуація, як кажуть в народі «рука руку миє», коли близькі родичі (Орендовичі) перебувають в прямому підпорядкуванні (цікаво куди дивляться правоохоронці на такі корупційні ознаки) і за попередньою змовою організовують протиправні схеми по незаконному використанню земель та вирубуванню й продажу лісодеревини»;
- «Орієнтовно в 2008-2009 роках, ОСОБА_2 на правах «царя лісу» виділив безоплатно, без відповідного документального оформлення самому собі цілий квартал (25) земель лісового фонду Зруб-Комарівського лісництва вказаного лісгоспу. На землях цього кварталу він збудував (використовуючи викрадену ним же лісодеревину) цілий відпочинковий комплекс з рестораном, лазнями, гостьовими будиночками, альтанками мангалами, дитячим майданчиком та іншими прибудовами, які розташовуються на берегах двох мальовничих лісових озер»;
- «На даний час, уже більше 10-ти років ОСОБА_2 отримує неправомірний дохід від використання вказаного відпочинкового комплексу, надаючи платні різноманітні послуги відпочинку та риболовлі. При цьому, як «щедрий, турботливий батько» ОСОБА_2 не забуває долучати до вказаної протиправної діяльності своїх повнолітніх синів, які також працюють в лісовій галузі краю. Зокрема, один син – ОСОБА_1 організовує бізнес та отримує прибутки отримані від здачі в оренду гостьових будиночків, альтанок, мангалів від частини відпочинкового комплексу з лісовим озером, який розташовується ліворуч від головного в`їзду у відпочинковий комплекс (при цьому вказану підприємницьку діяльність поєднує з державною посадою начальника лісового відділу ЧОУЛМГ)»;
- «На даний час клан Орендовичів фактично залякав своїми корупційними зв`язками серед правоохоронців більшу частину жителів Сторожинеччини. Завдяки чому, вони десятки років безкарно крадуть ліс та самовільно використовують державні землі, незаконно збагачуючись».
Так, подання вказаного звернення до Державного агентства лісових ресурсів України, яке направило його до Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства для проведення перевірки, до якої було залучено ДП «Сторожинецький лісгосп» вважається поширенням інформації.
Не зважаючи на відсутність вироку суду, який би встановлював їх вину у будь-яких протизаконних діяннях, громадською організацією «Буковинський голос Природи» поширено недостовірну інформацію відносно них з метою завдати шкоди честі, гідності та діловій репутації.
З матеріалів перевірки Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства з залученням ДП «Сторожинецький лісгосп» вказані в зверненні факти не підтвердилися.
Оскаржуване звернення має негативний вплив на їх роботу та громадську діяльність. Через неправдиве звернення у них псуються стосунки із колегами на роботі та підлеглими, до них знижується довіра представників державних органів, яким стала відома поширена відповідачем недостовірна інформація.
Внаслідок розповсюдження неправдивої інформації, їм завдана моральна шкода, обсяг якої вони оцінюють в розмірі 50000грн.
Так, належним є спосіб захисту, який полягає в позовній вимозі зобов`язати ГО «Буковинський голос природи» відкликати звернення голови ОСОБА_3 до голови Державного агенства лісових ресурсів України від 18.05.2021р. з направленням копії такого відкликання до Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства та ДП «Сторожинецький лісгосп».
Посилаючись на зазначене, позивачі просили зобов`язати громадську організацію «Буковинський голос природи» відкликати звернення голови ОСОБА_3 до голови Державного агентства лісових ресурсів України від 18.05.2021р. з направленням копії такого відкликання до Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства та ДП «Сторожинецький лісгосп» та стягнути з громадської організації «Буковинський голос природи» на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі по 25000 грн. на кожного.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 01 квітня 2022 року в задоволенні позову  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Громадської організації «Буковинський голос природи» про захист честі, гідності та ділової репутації фізичної особи, зобов`язання відкликати звернення, стягнення моральної шкоди відмовлено.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
               В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 01 квітня 2022 року скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити в повному обсязі.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що оскільки в зверненні ГО «Буковинський голос природи» до голови Державного агентства лісових ресурсів України йдеться про рейдерство, привласнення, розтрату або заволодіння чужим майном шляхом зловживання позивачами, як службовими особами, своїм службовим становищем, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, вчинення розкрадання, незаконного збагачення, заволодіння землями лісового фонду, прямого службового підпорядкування родичів, організації злочинних схем по незаконному використанню земель та вирубуванню й продажу лісодеревини, незаконного захоплення земельних ділянок лісового фонду, отримання неправомірної вигоди, залякування частини жителів, корупційні зв`язки та про інші протиправні дії, така інформація є негативною. 
Оскільки відповідач в ході розгляду справи не надав жодного доказу, який би підтверджував правдивість інформації, поширеної ним стосовно позивачів, апелянт вважає, що вказана інформація є недостовірною, порушує честь, гідність та ділову репутацію позивачів, а тому на відповідача покладається обов`язок відшкодувати моральну шкоду в розмірі 50000 грн (по 25000 кожному позивачу). Представник відповідача в жодному процесуальному документі по суті та під час розгляду справи в суді не заперечив щодо розміру морального шкоди, а тому вона підлягає стягненню в повному обсязі.
Зокрема, за характером висловлювань і вжитих словосполучень спірна інформація є фактичними твердженнями, оскільки містить посилання на обставини як такі, що реально існують, які можна перевірити, а саме те, що позивачі користуючись службовим становищем розкрадали природні ресурси, незаконно збагачувались, заволоділи землями лісового фонду, близькі родичі перебували в прямому підпорядкуванні, організовували злочинні схеми по незаконному використанню земель та вирубуванню й продажу лісодеревини, незаконно захопили земельні ділянки лісового фонду, отримували неправомірну вигоду, залякували частину жителів, корупційні зв`язки.
Аналізуючи поширену відповідачем інформацію, викладену у вигляді фактичних даних, описання дій позивачів шляхом констатації фактів вчинення конкретних дій позивачами, які утворюють склад злочинів, характер висловлювань і вжитих словосполучень, зазначена інформація є твердженням.
ОСОБА_2 станом на день звільнення 31.12.2021р. займав посаду головного лісничого ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» та відповідно до займаної посади був заступником керівника вказаного підприємства.
Директором ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» є ОСОБА_4 , що підтверджується матеріалами цивільної справи (довідка ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» від 24.05.2021р. № 200).
ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» є державним підприємством, частка держави в якому складає 100%.
Враховуючи займану посаду ОСОБА_2 він не є публічною особою (публічним діячем),
Твердження суду про те, що ОСОБА_1 балотувався до Верховної Ради та до Чернівецької обласної ради, не свідчить про те, що на нього поширюється визначення публічних осіб (публічних діячів).
ОСОБА_1 не складав присягу народного депутата та не був обраний до Чернівецької обласної ради, він не набув статусу публічного діяча.
Отже, ні ОСОБА_1 , ні ОСОБА_2 не є публічними особами (публічними діячами), а висновок суду щодо цього не відповідає обставинам справи та обумовлений неправильним застосуванням норм матеріального права.

Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судом
Судом встановлено, що 18.05.2021 року громадська організація «Буковинський голос природи» за підписом голови Семегена І.М. надіслала звернення голові Державного агентства лісових ресурсів України Болоховцю Ю. з проханням вжити заходів для припинення зловживань в ДП СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» та притягнення винних до відповідальності згідно вимог чинного законодавства.
На виконання наказу Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства від 27.05.2021 року №90 щодо можливих зловживань в ДП «Слап Сторожинецький держспецлісгосп» комісією проведено геодезичну зйомку в кварталі 25 Зруб-комарівського лісництва та встановлено, що згідно матеріалів базового лісовпорядкування проведеного в 2011 році ВО «Укрдержпроект» та матеріалів безперервного лісовпорядкування зміни по площі у ДП «Слап Сторожинецький держспецлісгосп» не відбувались, землі державного лісового фонду межують з землями приватної власності та встановлено, що жодних тимчасових та капітальних будівель на території даного кварталу лісового фонду немає, згідно з довідкою від 31.05.2021 року.
Встановлено, що позивач  ОСОБА_1 займається політичною діяльністю. В 2019 році він балотувався до Верховної Ради України по одномандатному виборчому округу №202. Відомості про це містяться на сайті Центральної Виборчої комісії (посилання https://www.cvk.gov.ua/pls/vnd2019/wp407pt001f01=919pf7201=15861.html). В 2020 році ОСОБА_1 балотувався до Чернівецької обласної ради від політичної сили «Перемога Пальчевського». До 10.03.2021р. позивач ОСОБА_1 перебував на державній службі та займав посаду головного спеціаліста відділу лісового господарства та мисливства Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства, що підтверджується довідкою Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства.
Позивач ОСОБА_2  з 14.07.2011 року до 05.10.2019 року займав посаду директора ДП «Сторожинецький держспецлісгосп», в даний час займає посаду головного лісничого ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп», що підтверджується довідкою від 19.01.2022 р. №49 ДП «Берегометське лісомисливське господарство». Він займався політичною діяльністю, був депутатом Сторожинецької ОТГ, балотувався до органів місцевого самоврядування різних рівнів.
Судом встановлено що, під час проведення позапланової перевірки в ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» в березні 2021р. виявлено не клеймовані пні (в тому числі породи дуб і граб), виявлені порушення при відведенні ділянок до рубки. Матеріали перевірки листом від 14.04.2021 року за №03-08/456 передані до УСБУ в Чернівецькій області. У 2021р. виявлені 4 випадки незаконних рубок, про що матеріали передані до правоохоронних органів. Виявлені розбіжності по загальній ліквідній деревині від 16 до 78% на рубках у Жанівському та Зруб Комарівському лісництві; факти відведення у санітарно вибіркову рубку 20% здорових дерев; встановлені факти заготівлі деревини без документального її оформлення; було виявлено 42 пні незаконної рубки при цьому заготовлена деревина зникла. Під час інвентаризації залишків на верхньому складі Зрубкомарівського лісництва виявлена не облікована деревина (без бірок, інформація про неї), а також чисельні випадки незаконних рубок, відведення у санітарну рубку сироростучих дерев тощо. 27 липня 2021р. під час проведення контролю за дотриманням закону на території ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» майже у всіх лісництвах даного підприємства виявлені розбіжності по загальній ліквідній деревині від 17 до 78%, відсутність лісорубних свідків на рубках, виявлена не облікована деревина на складах, що підтверджується відповіддю на запит представника відповідача - ОСОБА_5 , наданої Чернівецьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства від 25.01.2022р. №02-22/83. 
Як вбачається із відповіді ТУ Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, 02.01.2022р. у кримінальному провадженні щодо можливих неправомірних дій службових осіб та інших працівників ДП СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» винесено постанову про його закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із встановленням відсутності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Відповідно до положень ст. ст. 367, 368 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Згідно з частиною першою статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Згідно з частиною першою статті 28, частиною четвертою статті 32 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності. Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
У статті 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація.
Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
Статтею 297 ЦК України передбачено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.
Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.
Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. 
Під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.
Частиною першою статті 34 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.
Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань кореспондує обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.
Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.
Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи.
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.
Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням.
Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними   судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних,  критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). 
Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться.
Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Саме такими є вимоги плюралізму, толерантності та широти поглядів, без яких немає «демократичного суспільства» (рішення у справі «Карпюк та інші проти України          від 06 жовтня 2015 року).
Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, Де Гаєс і Гійзельс, Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе.
Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку, що є базовою частиною права, гарантованого статтею 19 (Lingens, cited above, p. 28, пункт 46).
Суд враховує при цьому правову позицію Європейського суду з прав людини щодо різниці між поняттями «оціночне судження» та «фактів». Так, у пункті 39 рішення Європейського суду з прав людини від 28 березня 2013 року у справі «Нова Газета і Бородянський проти Росії» вказано, що правдивість оціночних суджень не піддається доведенню і їх потрібно відрізняти від фактів, існування яких може бути доведено.       У пункті 75 рішення Європейського суду з прав людини від 12 липня 2001 року у справі «Фельдек проти Словаччини» суд зазначав, що на відміну від оціночних суджень, реальність фактів можна довести.
Судом першої інстанції було встановлено, що   ОСОБА_1 займається політичною діяльністю. В 2019 році він балотувався до Верховної Ради України по одномандатному виборчому округу №202. В 2020 році ОСОБА_1 балотувався до Чернівецької обласної ради від політичної сили «Перемога Пальчевського». До 10.03.2021р. позивач ОСОБА_1 перебував на державній службі та займав посаду головного спеціаліста відділу лісового господарства та мисливства Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства, що підтверджується довідкою Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства.
Позивач ОСОБА_2  з 14.07.2011р.  до 05.10.2019 р.  займав посаду директора ДП «Сторожинецький держспецлісгосп», в даний час займає посаду головного лісничого ДП «СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп», що підтверджується довідкою від 19.01.2022 р. №49 ДП «Берегометське лісомисливське господарство». Він займався політичною діяльністю, був депутатом Сторожинецької ОТГ, балотувався до органів місцевого самоврядування різних рівнів.
Встановлені обставини спростовують доводи апелянта, що позивачі не відносяться до публічних осіб. 
Суд першої інстанції правильно зазначив, що позивачі, будучи публічними особами, займаючись політичною діяльністю та займаючи посади на державних підприємствах, які користуються державними ресурсами, є публічними особами. Отже, межа допустимої критики щодо них є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи.
Публічна особа, державний службовець, повинен бути готовим до підвищеного рівня критики, у тому числі у грубій формі, прискіпливої уваги суспільства і підвищеної зацікавленості суспільства його діяльністю та/або особистим життям тощо, адже вони, обираючи кар`єру публічної особи, погодились на таку увагу.
Апелянт посилається на те, що за характером висловлювань і вжитих словосполучень інформація зазначена у зверненні є фактичними твердженнями, оскільки містить посилання на обставини як такі, що реально існують, які можна перевірити, а саме те, що позивачі користуючись службовим становищем розкрадали природні ресурси, незаконно збагачувались, заволоділи землями лісового фонду, близькі родичі перебували в прямому підпорядкуванні, організовували злочинні схеми по незаконному використанню земель та вирубуванню й продажу лісодеревини, незаконно захопили земельні ділянки лісового фонду, отримували неправомірну вигоду, залякували частину жителів, корупційні зв`язки. Зазначена у зверненні та поширена відповідачем інформація, на думку апелянта, викладену у вигляді фактичних даних, описання дій позивачів шляхом констатації фактів вчинення конкретних дій позивачами, які утворюють склад злочинів, характер висловлювань і вжитих словосполучень, зазначена інформація є твердженням.
Ці доводи є безпідставними та спростовуються наступним. 
Судом встановлено, що 18.05.2021 року громадська організація «Буковинський голос природи» за підписом голови Семегена І.М. надіслала звернення голові Державного агентства лісових ресурсів України Болоховцю Ю. з проханням вжити заходів для припинення зловживань в ДП СЛАП «Сторожинецький держспецлісгосп» та притягнення винних до відповідальності згідно вимог чинного законодавства. На виконання наказу Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства від 27.05.2021 року №90 щодо можливих зловживань в ДП «Слап Сторожинецький держспецлісгосп» комісією проведено геодезичну зйомку в кварталі 25 Зруб-комарівського лісництва та встановлено, що згідно матеріалів базового лісовпорядкування проведеного в 2011 році ВО «Укрдержпроект» та матеріалів безперервного лісовпорядкування зміни по площі у ДП «Слап Сторожинецький держспецлісгосп» не відбувались, землі державного лісового фонду межують з землями приватної власності та встановлено, що жодних тимчасових та капітальних будівель на території даного кварталу лісового фонду немає, згідно з довідкою від 31.05.2021 року.
Суд першої інстанції дійшов висновку оскільки відповідач громадська організація «Буковинський голос природи», подаючи звернення до Державного агентства лісових ресурсів України, реалізовувала своє конституційне право, передбачене ст.40 Конституції України, а не поширювала недостовірну інформацію з метою приниження честі, гідності та ділової репутації позивачів, у зв`язку з чим судом відмовлено в задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання відкликати звернення голови громадської організації «Буковинський голос природи» Семегена І.М. до голови Державного агенства лісових ресурсів України від 18.05.2021року.
Згідно з ч.1 ст.1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Відповідно до п. 1 Положення про Державне агентство лісових ресурсів України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 2014 р. № 521 Державне агентство лісових ресурсів України (Держлісагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства.
Відповідно до п.4 Положення Агентство здійснює розгляд звернень громадян з питань, пов`язаних з діяльністю Держлісагентства, підприємств, установ і організацій, що належать до сфери його управління.
Відповідно до п.5 Положення Держлісагентство з метою організації своєї діяльності забезпечує в межах повноважень, передбачених законом, здійснення заходів щодо запобігання корупції і контроль за їх реалізацією в апараті Держлісагентства, його територіальних органах, на підприємствах, в установах і організаціях, що належать до сфери його управління. 
Відповідно до ст. 40 Конституції України всі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Тлумачення статті 40 Конституції України свідчить, що у випадку, коли особа звертається до органів державної влади, органів місцевого самоврядування із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації. Аналогічна правова позиція висловлена 24 грудня 2020 року Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 686/20190/18, провадження № 61-11740св19. 
Зі змісту звернення вбачається і це було встановлено судом, що інформація, зазначена у зверненні є оціночним судженням. Вони, як і думки, переконання, судження, критична оцінка певних фактів і недоліків не можуть бути предметом судового захисту, оскільки будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів не можуть бути перевірені на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів). Крім цього відомості, які містилися зверненні ГО «Буковинський голос природи» до голови Державного агентства лісових ресурсів України потребували перевірки, чим і займались правоохоронні органи за результатом звернення.
Відповідач громадська організація «Буковинський голос природи», подаючи звернення до Державного агентства лісових ресурсів України, реалізовувала своє конституційне право, передбачене ст.40 Конституції України, а не поширювала недостовірну інформацію з метою приниження честі, гідності та ділової репутації позивачів, у зв`язку з чим судом відмовлено в задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання відкликати звернення голови громадської організації «Буковинський голос природи» Семегена І.М. до голови Державного агенства лісових ресурсів України від 18.05.2021р., а позовна вимога про стягнення з відповідача моральної шкоди є похідною від цієї вимоги, тому задоволенню не підлягає. 
Колегія суддів з цим погоджується. Позивачами не доведено, що інформація, подана в зверненні дискредитує їх, перешкоджає здійсненню їх особистого немайнового права або призвела до негативних наслідків.
Доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують і зводяться до суб`єктивного тлумачення чинних норм законодавства України та незгоди з висновками суду першої інстанцій стосовно встановлених обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом та не можуть бути підставами для скасування судового рішення. 

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги 

На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене вище, рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.
Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд 

постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 01 квітня 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови – 29 серпня 2022 року. 
Головуючий                                                          І.Б. Перепелюк
Судді                                                                 А.І. Владичан
                                                                                І.М. Литвинюк