ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3766/22 Справа № 201/269/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Наумова О. С. Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року                        колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:
головуючого – Куценко Т.Р., 
суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу
        Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах"

на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2022 року у справі за позовом  ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2  до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах", третя особа: Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" про відшкодування матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИЛА:

       У січні 2020 року ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 звернулась до суду з, уточненим 03 лютого 2020 року, позовом до Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" (далі - ПрАТ "СК "Інгосстрах"), третя особа - Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" (далі - АТ КБ "ПриватБанк") про відшкодування матеріальної шкоди.
       В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона разом зі своєю неповнолітньою донькою ОСОБА_2 , 2004 року народження, з 2011 року є власниками квартири АДРЕСА_1 , де вони зареєстровані та проживають вдвох з 2010 року.         01 травня 2016 року вона уклала з ПрАТ «СК «Інгосстрах» договір комплексного страхування цієї квартири № DNH0NBR-1611JQ у відділенні АТ КБ «ПриватБанк». 
       10-11 травня 2016 року, а потім 06 червня 2016 року у м. Дніпрі сталися стихійні лиха: повінь зі шквальним вітром, злива з градом, внаслідок чого до зазначеної квартири потрапила волога вздовж усього периметру квартири у місцях примикання стелі до зовнішньої стіни будинку, що призвело до обвалення штукатурки та шпаклівки зі стелі та стін. Вона звернулась до ПрАТ «СК «Інгосстрах» з відповідними заяви про настання страхового випадку, втім відповідач ці випадки страховими не визнав та відмовився виплачувати страхові виплати, через що вона за власний рахунок була змушена проводити ремонтні роботи застраховані квартирі, а тому просила суд ухвалити рішення яким стягнути з ПрАТ «СК «Інгосстрах» 50 000 грн в рахунок відшкодування матеріальної шкоди.
       Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , задоволено частково. Стягнуто з ПрАТ "СК "Інгосстрах" на користь  ОСОБА_1  на відшкодування матеріальної шкоди 34 869, 33 грн. Вирішено питання щодо судових витрат (т.2, а.с.220-224).
       В апеляційній скарзі відповідач ПрАТ "СК "Інгосстрах" посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
       Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не взяв до уваги, що залиття квартири відбулось у зв`язку з ветхістю, будівельними дефектами та отворами, а не внаслідок стихійного явища. Вказувало, що згідно договору загальна страхова сума складає 50 000 грн, однак, страхова сума в частині страхування внутрішнього оздоблення нерухомості складає 20 000 грн (т.2, а.с.227-233). 
       30 березня 2022 року ОСОБА_1 надала відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просила відмовити в задоволені апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
       Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
       Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.
       Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).
       Зважаючи на те, що ціна позову становить 50 000 грн та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін. 
       Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів не находить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду.
       Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
       Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
       Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що  ОСОБА_1 уклала 01 травня 2016 року з ПрАТ «СК «Інгосстрах» договір комплексного страхування майна № DNH0NBR-1611JQ (т.1, а.с.113), предметом якого є інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані володінням, користуванням і розпорядженням майном за п. 5.1. договору, а також з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, внаслідок володіння, користування та розпорядження майном, зазначеним у п. 5.1. договору. 
       Відповідно до п. 5.1. договору майном, що страхується є нерухоме майно, яким володіє, розпоряджається або користується страхувальник. Майно, що страхується має технічний паспорт, що містить основні відомості про нього: місцезнаходження, склад, технічні характеристики, план та опис об`єкта тощо. Місцезнаходження нерухомого майна: АДРЕСА_2 .
       Згідно примітки до договору, цей договір заключено на підставі усної заяви страхувальника. Страхувальник ознайомлений з «Правилами добровільного страхування майна», «Правилами добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ», з «Правилами добровільного страхування відповідальності перед третіми особами (іншої ніж передбачена пунктами 12-14 статті 6 Закону України «Про страхування» та умовами страхування. Умови страхування (стор.2) є невід`ємною частиною цього договору.
       Страховим випадком, згідно із п. 6.1.4. договору є «Стихійні явища: бурі, урагану, шторму, смерчу, шквалу, землетрусу, повені, паводку, затоплення (підтоплення), дії ґрунтових вод, граду, зливи, снігопаду, сильних поривів, льодоходу, ожеледі, хуртовини, осідань, провалу, зсув ґрунту, тиску снігового покрову, оповзню, обвалу, каменепаду, лавини, селевих потоків — згідно п. 4.1.3. Правил добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ».
       Відповідач визнає, що 11 травня 2016 року ПрАТ «СК «Інгосстрах» отримане повідомлення від ОСОБА_1 про те, що 11 травня 2016 року нерухоме майно пошкоджене, внаслідок стихійного лиха.
       Позивач надала на адресу ПрАТ «СК «Інгосстрах» копію Акта огляду житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 11 травня 2016 року і технічний паспорт на квартиру (т.1, а.с.118-119, 128 – 129).
       На запит позивача до ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, щодо погодних умов у м. Дніпрі, які відбувались протягом 10-11 травня 2016 року, ОСОБА_1 отримала відповідь № 04.27/461 від 31 жовтня 2016 року, якою повідомлено, що у м. Дніпро 10 травня 2016 року вранці пройшов невеликий дощ (кількість опадів склала 3,3 мм.) у період з 06:51 до 08:20 відмічалася гроза. Вітер був східний 2-4 м/с. Мінімальна температура повітря становила 11,7°. Вдень 10 травня також спостерігався невеликий дощ (кількість опадів склала 3,3 мм). У період з 12:49 до 18:30 та з 19:58 до 21:20 відмічалась гроза. Вітер був північно-східний та північний 3-5 м/с у період з 14:25 до 15:00 було зафіксовано пориви до 12 м/с. Максимальна температура становила 23,6°. 11 травня 2016 року вночі істотних опадів не було, у період з 02:15 до 04:00 та з 05:24 до 06:22 відмічалась гроза. Вітер переважав північно-східний 2-4 м/с. Мінімальна температура повітря становила 12,1°. Вдень пройшов дощ, у період з 16:18 до 16:29 дощ за своєю інтенсивністю був дуже сильний. Видимість в опадах погіршувалась до 500-700 метрів. Кількість опадів за день склала 8,4 мм. У період з 15:24 до 17:30 відмічалась гроза, а з 16:11 до 16:35 — посилення південно-східного вітру до 14 м/с. Максимальна температура повітря склала 21,2°. Примітка: гроза відноситься до небезпечних гідрометеорологічних явищ (т.1, а.с.56,130).
       Крім того, 07 червня 2016 року від позивача до відповідача надійшло повідомлення про те, що 06 червня 2016 року нерухоме майно знову було пошкоджене внаслідок залиття квартири після дощу. Згодом на адресу страхової компанії були надані копію акту огляду застрахованого житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_3 від 08 червня 2016 року та фотознімки пошкодженого майна.
       Відповідач обидві події пошкодження квартири позивачки страховими випадками не визнав та у страхових виплатах відмовив, оскільки, на його думку, обидві події не входять до переліку страхових випадків.
       У першому випадку відповідач послався на відсутність підстав, передбачених п.6.1. Договору страхування (т.1, а.с.53) – страховий акт №Z164ВРВ7000011 від 31 травня 2016 року (т.1, а.с.131).
       У другому випадку – на відсутність підстав, передбачених п.п. 4.3.-6 цього договору, та зазначив, що страхові виплати не проводяться за шкоду, що виникла у результаті проникнення до застрахованого приміщення дощу, снігу, граду чи бруду через незачинені вікна, а також через отвори, що виникли в результаті старості, будівельних дефектів, а також за шкоду, що була завдана пошкодженням, протіканням даху застрахованих приміщень (т.1, а.с.57) - страховий акт №Z1657РВ7000094 від 08 липня 2016 року (т.1, а.с.142).
       У подальшому позивач ще декілька разів зверталася до відповідача з заявами про відшкодування збитків, завданих новим проникненням до її квартири вологи після цих двох випадків, але жодного разу відповідач страхове відшкодування не виплачував, не визнаючи ці випадки страховими із посиланням на п. 6.1. договору страхування, склавши відповідний страховий акт про відмову у виплаті: №Z1799РВ7000085 від 10 жовтня 2017 року (т.1, а.с.178), та №Z182QРВ700009Z від 28 березня 2018 року – із посиланням на п.4.2. щодо закінчення дії договору страхування (т.1, а.с.180).
       Водночас, відповідно до листа КП «Жилсервіс-2» ДМР №1481 від 01 грудня 2017 року причину проникнення вологи до квартири позивачки, було встановлено ще після її першого звернення. Це - руйнування стяжки бетонної плити балкону та порушення герметичності карнизу і плити, що дає змогу дощовим опадам проникати до плит перекриття 10-го та технічного поверхів, а потім розповсюджуватися по порожнинам плит, бо в будинку міжповерхові перекриття виконані з бетонних пустотних плит. Потреба ремонту балконної плити та карнизу зафіксована у заявці на поточний ремонт у 2017 році, 2018 році (т.1, а.с.62).
       Відповідно до листа КП «Жилсервіс-2» ДМР № 489 від 09 березня 2018 року питання ремонту балконної плити та карнизу перейшло до цієї установи від попередника – КЖЕП №25, куди позивачка зверталася після залиття її квартири водою, але ремонт проведено не було через відсутність фінансування (т.1, а.с.63).
       Актом комісійного обстеження квартири позивачки фахівцями КП «ЖЕП-25» ДМР від 11 травня 2016 року встановлені сліди потрапляння води до квартири позивачки майже по усьому периметру примикання зовнішніх стін квартири до стелі. На цегляній кладці фасаду ззовні квартири виявлено сліди «висолів» площею понад 5 кв.м., про усьому периметру квартири візуально видно ділянки з затемненням цегляної кладки розміром понад 10 кв.м., виявити ступінь вологості цегляної кладки не вдалося. При цьому покрівля даху в задовільному стані, на технічному поверсі слідів затікання дощової води не виявлено, витоки комунікацій відсутні (т.1, а.с.128-129).
       Актами комісійного обстеження квартири позивачки фахівцями КП «Жилсервіс-2» ДМР від 20 березня 2018 року, 23 січня 2019 року встановлено сліди потрапляння води до її квартири майже по усьому периметру примикання зовнішніх стін квартири до стелі, та було зроблено висновок, що залиття квартири відбувається з причин протікання з боку парапету зовнішньої стіни, розташованого на рівні плит перекриття 10-го поверху та протікання по примиканню балконної плити в гостинній. Поточний ремонт парапету по контуру житлового будинку, герметизація примикання балконної плити включено КП «Жилсервіс-2» ДМР в перелік першочергових об`єктів виконання поточних ремонтів на 2018 рік, а згодом – на 2019 рік (т.1, а.с.65,70-71).
       Висновки комісійного обстеження КП «Жилсервіс-2» ДМР щодо причин протікання води до квартири позивачки скрізь парапет зовнішньої стіни, розташований на рівні плит перекриття 10-го поверху та по примиканню балконної плити в гостинній, підтверджені й листами Департаменту житлового господарства від 01 лютого 2018 року, 25 липня 2018 року (т.1, а.с.67,68).
       Факт затікання вологи до квартири позивачки у місцях примикання зовнішніх стін квартири до стелі підтверджується й фотознімками, доданими у тому числі й до відзиву відповідача (т.1, а.с.120-126,134-141,143-159,161-175).
       Висновком проведеної по справі будівельно-технічної експертизи № 1765/1766-20 від 06 квітня 2021 року встановлено наступне. 
       Вартість матеріальної шкоди визначається, як різниця між загальною вартістю відновлюваних робіт, що враховує застосування нових матеріальних ресурсів для ремонту і вартістю відновлюваних робіт з урахуванням втрати споживчих якостей матеріалів (фізичне зношування) у процесі їхньої експлуатації (давнина проведення ремонтних робіт). При цьому втрата споживчих якостей (фізичне зношування) ставиться тільки до матеріалів, на роботу зношування не приймається.
       При визначенні видів та об`ємів робіт приймаються тільки роботи з ремонту оздоблення, місця та елементи якого пошкоджені безпосередньою дією води (залиттям), і оздоблення на які відбувався вплив спричинений термічною неоднорідністю та виникненню конденсату. При цьому, незалежно від ступеню та площі пошкодження оздоблення, яке складається з суцільного елементу, заміні підлягає майже увесь елемент. Тобто у разі пошкодження частини поверхні опорядження шпалерами та фарбуванням до розрахунку включається повна площа стін або стелі. Це пояснюється об`єктивним факторами - неможливістю відновлення кольору, малюнку та цільності шпалер та фарбувального шару.
       Дослідженням приміщень: кутова кімната АДРЕСА_4 , встановлено наступні пошкодження:
       - на стелях житлових кімнат та кухні, а саме в примиканнях стелі із зовнішніми стінами наявні жовто-рудого відтінку плями по усій довжині примикань у вигляді стрічки майже суцільної форми завширшки до 10-15мм з відшаруванням шпаклівки, характерних для впливу води (вологи), в приміщенні ванної кімнати у місці примикання стелі із зовнішньою стіною по всій довжині приміщення наявні грибок, цвіль;
       - на верхніх відкосах віконних прорізів спостерігаються слабо виражені руді розводи, характерні для прояву зволоження;
       - на зовнішніх стінах, вільних від шпалер, по усій площі спостерігається неоднорідність шпаклівочного шару за кольором та структурою; на стелях в усіх приміщеннях в міжпанельних швах спостерігається поздовжні волосяні тріщини місцями розкриттям до 3 мм. та відшаруванням шпаклівки завширшки до 30 мм., місцями ознаки подальшого відшарування міжплитного розчину.
       Об`єми та види необхідних робіт по усуненню наслідків залиття зазначено у кошторисі (додаток 2 – т.2, а.с.18-28).
       Кошторисна вартість ремонтно-відновлювальних робіт приміщень 3, 4, 5 і 6 квартири АДРЕСА_1 по усуненню наслідків після залиття пошкодження, згідно актів що були складені 11 травня 2016 року і 08 червня 2016 року комісіями з фахівців КП КЕП №25 (т.1, а.с.128,133) та 20 березня 2018 року і 23 січня 2019 року фахівцями КП «Жилсервіс-2» (т.1, а.с.85,70) і відбувалося в період з 11 травня 2016 року по 07 листопада 2019 року, складає: - 34 869, 33 грн і ПДВ 20%.
       Враховуючи дані матеріалів справи, визначення нормативних актів та виконавши співставлення пошкоджень у квартирі та конструктивних рішень житлового будинку свідчить, що причинами виникнення пошкоджень у квартирі АДРЕСА_1 є потрапляння опадів та вологи, через огороджувальні конструкції будівлі, чому сприяє наявний виступ фасадних стін будівлі над 10-тим поверхом будинку, що на відміну від типового конструктивного елементу будівель, такого як карниз, створює неорганізоване і неналежне прийняття опадів та додатково збільшує ризик потрапляння, накопичення та локальне розповсюдження природних опадів на перекриттях, що виконані з кругло пустотних плит, та по стінах верхнього поверху будинку, місцями незадовільний стан цегляної кладки будинку і зокрема на зовнішніх стінах досліджуваної квартири, що додатково сприяє проникненню опадів в середину конструкцій та приміщень квартири, що згідно визначень [8] - є залиттям.
       Також, з урахуванням неналежного стану цегляної кладки стін, прояву вологи та зникнення грибка в приміщеннях квартири сприяє та сприяло не відповідне рішення з утепленням внутрішніх стін квартири без утеплення даних стін ззовні.
       Окремо зазначено, що враховуючи дані висновки, для запобігання повторного виникнення пошкоджень треба, як мінімум, виконати ущільнення швів цегляної кладки, утеплення зовнішніх стін з улаштуванням пароізоляції, обов`язкове утеплення та гідроізоляція виступу над 10-тим поверхом і бажано утеплити частину стіни технічного поверху безпосередньо над даним виступом (т.2, а.с.2-11).
       Висновки експерта проілюстровані фототаблицями, які наочно демонструють наявність слідів пошкодження квартири позивачки внаслідок затікання вологи ззовні, та підтверджують ці висновки щодо причин такого затікання (т.2, а.с.12-17).
       Експертні розрахунки щодо вартості ремонтно-відновлювальних робіт підтверджені таблицями щодо розцінок на роботи та матеріали, кошторисом та підсумковою відомістю станом на дату проведення експертизи (т.2, а.с.18-28).
       Щодо особливостей конструкції будинку, в якому знаходиться квартира позивачки в частині наявності виступу (парапету) вздовж його периметру над 10-м поверхом, через який і відбулося протікання вологи до квартири позивачки, як це встановлено проведеною по справі експертизою та вищезгаданими актами обстеження цієї квартири житлово-експлуатаційними організаціями, позивачкою надано серію фотознімків будівель, розташованих в різних районах м. Дніпра традиційної конструкції, без такого виступу (парапету), та для порівняння із будинком, у якому знаходиться її квартира, фото якого вона теж додала (т.2, а.с.68-80).
       Частково задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що через погодні умови 10-11 травня 2016 року, зокрема «сильні» та «міцні» пориви вітру відбулася розгерметизація виступу (парапету), через який в подальшому й почалося протікання дощових вод до квартири позивачки. У момент спричинення позивачці шкоди – травень 2016 року умови договору були чинними і відповідач безпідставно відмовляв позивачці у виплаті страхового відшкодування. З огляду на вимоги ст. 9 Закону України «Про страхування» про те, що страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник, позовні вимоги підлягають задоволенню частково – у розмірі вартості ремонтно-відновлювальний робіт, встановленої експертним висновком на суму 34 869, 33 грн.
       Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
       Договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору (стаття 16 Закону України «Про страхування»).
       Відповідно до статті 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.
       Положення цієї статті кореспондується з частиною першою статті 16 Закону України «Про страхування», за змістом якої договір страхування це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору.
       Відповідно до статті Закону України «Про страхування» страховим ризиком є певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання, а страховим випадком подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася із настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі.
       Тлумачення статей 990, 991 ЦК України, частини другої статті 8, частини першої статті 25 Закону України «Про страхування» свідчить, що обов`язок страховика здійснити виплату страхового відшкодування страхувальнику виникає у разі, якщо такий страховий випадок прямо передбачений умовами договору страхування. Якщо ж подія, що настала, не може бути кваліфікована як страховий випадок відповідно до вимог договору страхування або закону, обов`язок у страховика здійснити страхову виплату не виникає.
       Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
       Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
       Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
       Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
       Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
       Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
       У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
       Колегія суддів звертає увагу на те, що позивач належними та допустимими доказами довела факт заподіяння матеріальної шкоди у застрахованій нею у відповідача за договором комплексного страхування майна № DNH0NBR-1611JQ квартирі. 
       Доводи апеляційної скарги про неправомірність висновків суду першої інстанції стосовно визнання події 11 травня 2016 року страховим випадком є хибними. 
       Інші доводи скарги фактично зводяться до незгоди заявника із мотивами судового рішення, які наведені в його обґрунтування а також переоцінки доказів, проте відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів учасниками справи діючим законодавством не передбачена.
       За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
       Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.

       Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

       Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" - залишити без задоволення.
       Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2022 року - залишити без змін.
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

       Головуючий:                                                        Т.Р. Куценко 

       Судді:                                                                Е.Л. Демченко
                                                               
                                                                               М.О. Макаров