УХВАЛА
 
4 серпня 2022 року
м. Київ
 
справа № 640/9787/19
провадження № 51-1972ск22
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
 
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
 
розглянувши касаційну скаргу прокурора на ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року щодо ОСОБА_4 та клопотання про поновлення пропущеного строку касаційного оскарження,
встановив:
Прокурор звернувся з касаційною скаргою, в якій порушує питання про перевірку ухвали Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року щодо 
ОСОБА_4 у касаційному порядку. 
Крім того, прокурор подав клопотання про поновлення строку касаційного оскарження вказаного судового рішення.
Як на підставу для поновлення пропущеного строку касаційного оскарження прокурор посилається на те, що  касаційну скаргу було направлено на адресу Суду кур`єром 12 травня 2022 року, однак, у зв`язку з тим, що з 24 лютого 2022 року до теперішнього часу в м. Харкові фактично відбуваються активні бойові дії, прокурор у кримінальному провадженні був позбавлений можливості у встановленому порядку своєчасно направити скаргу до Касаційного кримінального суду.
Перевіривши дотримання прокурором порядку та строку касаційного оскарження, Верховний Суд дійшов такого висновку.
Ухвалою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду                                            від 12 липня 2022 року касаційну скаргу прокурора на ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року щодо ОСОБА_4 разом з усіма доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала. Своє рішення Суд мотивував тим, що касаційну скаргу подано поза межами строку касаційного оскарження без клопотання про поновлення пропущеного строку.
2 серпня 2022 року прокурор знову подав касаційну скаргу на ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року щодо ОСОБА_4 та клопотання про поновлення пропущеного строку касаційного оскарження.
Відповідно до вимог ст. 116 Кримінального процесуального кодексу (далі – КПК) процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.
Згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, — в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.
Як вбачається із матеріалів за скаргою, ухвалу Харківського апеляційного суду було проголошено 15 лютого 2022 року за участю прокурора. З урахуванням приписів ст. 115 КПК трьохмісячний строк касаційного оскарження цієї ухвали закінчився 15 травня 2022 року. Однак прокурор звернувся до Верховного Суду зі скаргою на вказану ухвалу 8 липня та 2 серпня 2022 року, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження. 
Стосовно доводів прокурора про те, що він направив касаційну скаргу на адресу Суду кур`єром 12 травня 2022 року слід заначити наступне.
З долученої до касаційної скарги копії бланку поштового відправлення з описом вкладення вбачається, що касаційну скаргу було відправленого через кур`єрсько-поштовий сервіс ФОП Іваненко 12 травня 2022 року.   
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» поштовий зв`язок – це приймання, обробка, перевезення та доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій. Оператор поштового зв`язку (оператор) – це суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.
Відповідно до приписів ст. 1 Закону України «Про поштовий зв`язок» послуги поштового зв`язку – продукт діяльності оператора поштового зв`язку з прийманням, обробки, перевезення та доставки (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій, спрямований на задоволення потреб користувачів.
Статтею 13 цього Закону визначено, що оператори поштового зв`язку надають користувачам послуги поштового зв`язку відповідно до законодавства України та провадять іншу підприємницьку діяльність в установленому законом порядку.
Єдиний державний реєстр операторів поштового зв`язку — це електронна база даних, що містить інформацію про суб`єктів господарювання, які мають право надавати визначені ними у повідомленні послуги поштового зв`язку.
Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону України «Про поштовий зв`язок» ведення Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку покладено на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку.
20 квітня 2022 року постановою № 29, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 червня 2022 за № 645/37981, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв`язку  затвердила Порядок та форми ведення єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку.
Наразі Єдиний державний реєстр операторів поштового зв`язку не оприлюднено і невідомо чи є фізична особа підприємець ОСОБА_5 оператором з надання послуг поштового зв`язку, який надає послуги з прийняття поштових відправлень, обробки поштових відправлень, перевезень поштових відправлень, доставка (вручення) поштових відправлень.
Разом з тим слід зауважити, що порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулювання відносин між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 
5 березня 2009 року № 270, положеннями яких передбачено:
– оператори поштового зв`язку зобов`язані забезпечувати: надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості відповідно до нормативно-правових актів, що регламентують діяльність операторів поштового зв`язку, умов договору; пересилання поштових відправлень, що належить до універсальних послуг поштового зв`язку, поштових переказів у нормативні строки, встановлені ним самостійно згідно із законодавством (пункт 10);
– внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (пункт 59);
– у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення (пункт 61). 
Касаційна скарга прокурора через кур`єрсько-поштовий сервіс ФОП Іваненко була доставлена до Касаційного кримінального суду 8 липня 2022 року, тобто майже через два місяці з дати вказаної на описі (12 травня 2022 року), у той час як нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) згідно наказу Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року 
№ 958, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 28 січня 2014 року за 
№ 173/24950 «Про затвердження нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень» наступні: 
1) місцевої – Д+2, пріоритетної – Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) – Д+3, пріоритетної – Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) – Д+4, пріоритетної – Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України – Д+5, пріоритетної – Д+4 (де Д – день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання, а 1, 2, 3, 4, 5 – кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення).
Таким чином, долучений до касаційної скарги бланк поштового відправлення з описом вкладення на підтвердження дати відправлення касаційної скарги до Касаційного кримінального суду не відповідає встановленим Правилам, оскільки на ньому відсутній відбиток календарного штемпелю про направлення касаційної скарги до суду.
Також слід зауважити, що воєнний стан не впливає на перебіг процесуальних строків у справі. Незалежно від того, чи строк на вчинення процесуальної дії розпочався до або після 24 лютого 2022 року, встановлений законом строк не зупиняється і продовжує свій перебіг після впровадження воєнного стану.
Факт збройної агресії проти України та введення воєнного стану може не бути безумовно поважною підставою для поновлення строку. Для визнання поважною даної підстави слід брати до уваги територіальне місцезнаходження особи та наявність у неї  конкретної фактичної можливості своєчасно звернутися до суду. Зокрема, касаційні скарги та клопотання можливо направити на електронну адресу Суду, підписавши за допомогою КЕП.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
З системного аналізу кримінального процесуального закону слідує, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
У клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження прокурор не навів обставин, які були непереборними та могли б перешкодили йому подати касаційну скаргу у визначений законом строк.
Враховуючи викладене, наведені прокурором причини пропуску строку касаційного оскарження не є поважними, а тому підстав для поновлення такого строку немає.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідно до п. 3 ч. 3 
ст. 429 КПК касаційну скаргу слід повернути прокурору у зв`язку з тим, що її подано після закінчення строку касаційного оскарження та суд не знайшов підстав для його поновлення.
Враховуючи викладене, керуючись ч. 3 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Відмовити прокурору в поновленні строку на касаційне оскарження ухвали Харківського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року щодо ОСОБА_4 .
Касаційну скаргу прокурора на ухвалу Харківського апеляційного суду від 
15 лютого 2022 року щодо ОСОБА_4 разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                        ОСОБА_3