П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И
 
06 липня 2022 року                                                                                           м. Київ
         
Справа № 753/3484/20
Провадження: № 22-ц/824/5326/2022
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О., 
суддів Вербової І.М., Нежури В.А.,
секретар Івасенко І.А.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Поліщука Романа Миколайовича в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама»
на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року, постановлену під головуванням судді Мицик Ю.С.,
за заявою адвоката Поліщука Романа Миколайовича в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» про компенсацію витрат на правничу допомогу
у справі за позовом  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 до Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама», Товариства з обмеженою відповідальністю «УК «Комфорт Сервіс» про визнання договору недійсним,
 
                                                 в с т а н о в и в :
 
У лютому 2020 року позивачі звернулися до суду із позовом, обґрунтувавши його тим, що вони є власниками квартир, що знаходяться у житловому комплексі «Східна Брама» по АДРЕСА_1 . До травня 2019 року надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій житлового комплексу «Східна Брама» здійснювало ТОВ «Комфорт Сервіс» відповідно до укладених із споживачами послуг договорів, дія яких до сьогоднішнього дня не припинена. Однак, починаючи з травня 2019 року, платіжні рахунки на оплату комунальних послуг почали надходити від Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» без повідомлення підстав зміни попереднього надавача комунальних послуг ТОВ «Комфорт Сервіс». В подальшому позивачам стало відомо, що 01 квітня 2019 року між ТОВ «УК «Комфорт Сервіс» та Обслуговуючим кооперативом «ОБК Східна Брама» укладено договір № 1-19 на утримання житлових будинків і прибудинкових споруд.  Вчиненим правочином порушено їхні законні права та інтереси як співвласників ЖК «Східна Брама», оскільки ТОВ «Комфорт Сервіс» фактично передало Обслуговуючому кооперативу «ОБК Східна Брама» в управління багатоквартирний будинок, що знаходяться у ЖК «Східна Брама» без проведення загальних зборів мешканців ЖК «Східна Брама» та прийняття відповідного рішення, як це передбачено Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та приписами Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». За викладених обставин, просили суд визнати недійсним договір № 1-19 на утримання житлових будинків і прибудинкових споруд від 01 квітня 2019 року, укладений між Обслуговуючим кооперативом «ОБК Східна Брама» та товариством з обмеженою відповідальністю «УК «Комфорт Сервіс», із застосуванням наслідків його недійсності.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2021 року позовну заяву  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_18 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_17 залишено без розгляду.
10 грудня 2021 року адвокат  Поліщук Р.М. в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» подав до суду заявупро компенсацію відповідачу витрат на правничу допомогу в сумі 16 800 грн.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року заяву адвоката Поліщука Р.М. в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» про компенсацію витрат на правничу допомогузалишено без задоволення. 
Не погодившись із судовим рішенням щодо вирішення питання про розподіл судових витрат, адвокат Поліщук Р.М. в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви про компенсацію витрат на правничу допомогу.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що в ухвалі суду першої інстанції від 03 грудня 2021 року судом встановлено факт зловживання позивачами своїми процесуальними правами. Однак, в оскаржуваній ухвалі суд, всупереч раніше встановленому факту, зазначив, що не здобуто доказів, які б свідчили про зловживання позивачами чи їх представником своїми процесуальними правами або, що спір виник внаслідок їх неправильних дій. Стверджував, що бездіяльність позивачів та їх представника, які жодного разу не з`явилися у судове засідання до Дарницького районного суду міста Києва протягом тривалого періоду часу, і є доказами необґрунтованих дій позивачів. Окрім того, відмітив, що відмова у задоволенні заяви про компенсацію судових витрат суперечить принципу справедливості та розумності, оскільки Обслуговуючий кооператив «ОБК Східна Брама» не міг не нести судових витрат на правничу допомогу. Оскаржувана ухвала свідчить про подальшу можливість ініціювання аналогічних штучних позовів та покладення всіх негативних наслідків на відповідача одноособово. Вказав, що саме позивачі та їх представник умисно недобросовісно діяли, при чому, їх дії супроводжувалися порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювалися лише з видимістю реалізації таких прав. 
Ухвалами Київського апеляційного суду від 07 червня 2022 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
В судовому засіданні адвокат Поліщук Р.М.  в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» підтримав апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній, та просив її задовольнити.
Позивачі та їх адвокат Кобець Т.М. в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а тому колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності. 
Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Вислухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Як убачається із матеріалів справи, залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_18 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_17  без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивачі повторно не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Залишаючи без задоволення заяву адвоката Поліщука Р.М. в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» про компенсацію витрат на правничу допомогу, суд першої інстанції виходив із відсутності доказів, які б свідчили про зловживання позивачами чи їх представником процесуальними правами, або що спір виник внаслідок їх неправильних дій.
Перевіряючи вказані висновки суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.
Доступ до суду є правом особи, гарантованим, зокрема, частиною першою статті 55 Конституції України, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, частиною першою статті 4 ЦПК України.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи  на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання  або оспорювання.
Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового  або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно зі статтею 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.
Частиною п`ятою статті 142 ЦПК України закріплено, що у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.
У випадках, встановлених частинами третьою-п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог частини дев`ятої статті 141 цього Кодексу (частина шоста статті 142ЦПК України).
Відповідно до частини дев`ятої статті 141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.
Колегія суддів зауважує, що особі гарантується право на звернення до суду за захистом та право на позов. ЦПК України передбачає компенсацію здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, лишеу випадку необґрунтованих дій позивача.
При цьому, звернення до суду із позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.
За змістом статті 257 ЦПК України, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
З системного тлумачення положень частин п`ятої, шостої статті 142, частини дев`ятої статі 141 ЦПК України та зазначає, що необґрунтовані дії позивача, як підстава для компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних із розглядом справи, відповідно до частини п`ятої статті 142 ЦПК України, передбачають свідомі недобросовісні дії позивача, які свідчать про зловживання процесуальними правами.
Звернення з позовом до суду чи неявка сторони у судове засідання не свідчить про необґрунтованість дій позивача, оскільки зазначене є його диспозитивним правом. Для задоволення заявлених вимог відповідач повинен довести, а суд - встановити, які саме дії позивача при зверненні до суду чи у ході розгляду справи по суті є необґрунтованими та у чому вони виражені, зокрема: чи є недобросовісним звернення позивача з позовом до суду, чи були його дії умисними та чим це підтверджується.
З огляду на викладене,  колегія суддів вважає безпідставними посилання скаржника на те, що повторна неявка позивачів в судове засідання і  є доказами їх необґрунтованих дій.
Окрім того, колегія суддів звертає увагу на те, позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_18 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_19 , ОСОБА_17 не визнавався судом завідомо безпідставним відповідно до положень статті 44 ЦПК України.
Оскільки стороною відповідача не наведено обставин та не надано на їх підтвердження доказів, які б дали змогу зробити висновок про необґрунтованість дій позивача у справі, що зумовили понесення відповідачем заявлених до стягнення витрат,  суд першої інстанції, проаналізувавши процесуальні дії позивачів у цій справі, дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні заяви про  компенсаціювитрат на правничу допомогу.
Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі 741/1681/17, від 2 грудня 2020 року у справі № 202/2600/15-ц, від 21 грудня 2020 року у справі № 484/146/16-ц та у справі № 644/7976/18, від 14 січня 2021 року у справі № 521/3011/18, від 26 травня 2021 року у справі №761/20963/17.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції та не дають підстав вважати, що судом порушені норми процесуального права, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала залишенню без змін.
Керуючись  ст.ст. 367, 368, 374, 375,  381-384 ЦПК України, суд
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу адвоката Поліщука Романа Миколайовича в інтересах Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» залишити без задоволення.
Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 грудня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції з підстав, визначених ч. 2 ст. 389 ЦПК України.   
 
Повне судове рішення складено 14 липня 2022 року.

Головуючий                                                                                              Т.О. Невідома

Судді                                                                                                          І.М. Вербова

                                                                                                                    В.А. Нежура