ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/13774/21                                                 Суддя першої інстанції: Харченко С.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  08 червня 2022 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача          - Степанюка А.Г.,
суддів                    - Бужак Н.П., Кобаля М.І.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Заступника керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом Заступника керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури в інтересах держави до Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити дії, -
В С Т А Н О В И Л А:
У жовтні 2021 року Заступник керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури (далі - Позивач, Заступник керівника прокуратури) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області (далі - Відповідач, Дмитрівська сільрада), в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Відповідача щодо затвердження планів інвентаризації та паспортизації об`єктів благоустрою населення;
- зобов`язати Відповідача вчинити дії по розробленню та затвердженню планів технічної інвентаризації та паспортизації дитячого майданчика, який знаходиться на балансі Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2021 позовну заяву повернуто на підставі п. 1 ч 4 ст. 169 КАС України у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви в установлений судом строк.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що, по-перше, після отримання 01.11.2021 засобами електронного зв`язку копії ухвали про залишення позовної заяви без руху Заступником керівника прокуратури 04.11.2021 такими ж засобами було направлено на електронну пошту суду платіжне доручення про сплату судового збору, по-друге, це ж платіжне доручення направлено засобами поштового зв`язку 04.11.2021.
Після усунення визначених в ухвалі від 06.12.2021 про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2021 відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли 25.05.2022.
Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.06.2022 справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню, виходячи з такого.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою від 29.10.2021 позовну заяву Заступника керівника прокуратури було залишено без руху з підстав ненадання документа про сплату судового збору. Спосіб усунення недоліків було визначено судом першої інстанції шляхом надання документу про сплату судового збору у розмірі 2  270,00 грн.
Згаданою ухвалою надано строк для усунення визначених у судовому рішенні недоліків - п`ять днів з моменту вручення копії ухвали, копію якої Позивачу було направлено на електронну адресу 117755@ukr.net та отримано останнім 01.11.2021 (а.с. 20-22).
Ухвалою від 15.11.2021 суд першої інстанції повернув позовну заяву з посиланням на те, що вимоги ухвали від 29.10.2021 виконані не були, оскільки жодних документів на усунення недоліків позовної заяви не надано.
Однак з такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з огляду на таке.
Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.
Приписи п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України визначають, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Отже, єдиною підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України є неусунення позивачем недоліків позовної заяви в установлений судом строк.
Перевіряючи належність вручення Позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, судовою колегією враховується, що матеріали справи містять роздруківку з офіційної електронної пошти судді Київського окружного адміністративного суду про направлення на електронну адресу 117755@ukr.net електронного листа з документом «ухвала 13774» (а.с. 21), який отримано адресатом 01.11.2021 (а.с. 22), що також не заперечується й Апелянтом.
Разом з тим, інші докази направлення копії судового рішення на адресу Позивача відсутні.
У свою чергу, судова колегія звертає увагу, що, як вбачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви Заступника керівника прокуратури не заявляв про необхідність спрямування на його електрону адресу копій прийнятих судових рішень. Крім того, у позовній заяві вказано, що офіційна електронна адреса відсутня (а.с. 1).
Відповідно до підпунктів 15.1 та 15.15 пункту 15 частини першої розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Положеннями підпункту 15.15 цього пункту встановлено, що суд вручає судові рішення в паперовій формі.
Відповідно до пункту 16 цього розділу, до дня реєстрації суб`єкта владних повноважень в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та отримання ним офіційної електронної адреси надсилання судом суб`єкту владних повноважень текстів повісток, копій судових рішень здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Положеннями частини 5 статті 251 КАС України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.
При цьому згідно ч. 11 цієї ж статті у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Колегія суддів звертає увагу, що питання належності вручення процесуальних документів учасникам справи було предметом неодноразового аналізу Верховним Судом. Так, зокрема у постановах від 01.07.2021 (справи № 522/3546/20, №802/118/17-а), від 17.06.2021 (справа № 420/2097/20), від 09.04.2021 (справа №500/90/19), від 31.03.2021 (справа № 240/13092/20), від 28.01.2021 (справа № 260/1888/20), від 31.10.2019 (справа № 760/22516/18) Верховний Суд зазначив про необхідність застосування саме положень підпункту 15.15 пункту 15 пункту 1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України та вручення судових рішень судами в паперовій формі.
На переконання суду апеляційної інстанції, при вирішенні питання про дотримання позивачем строку на усунення недоліків позовної заяви необхідно виходити із дати отримання ним судового рішення, надісланого у порядку та у спосіб, встановлений законом. Більш того, навіть якщо у суду не було можливості направити поштою копію ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції на час прийняття оскаржуваної ухвали від 15.11.2021 цілком достовірно не пересвідчився про отримання такої ухвали скаржником. Застосування наслідків встановлених положеннями ч. 4 ст. 169 КАС України можливе лише за умов беззаперечного встановлення та з`ясування судом дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, яке є визначальним для обчислення строку встановленого судом для усунення відповідних недоліків.
Крім іншого, судовою колегією враховується, що на виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 29.10.2021 Заступником керівника прокуратури на електронну адресу суду було направлено 04.11.2021 повідомлення, що оригінал листа з платіжним дорученням скеровано по пошті. До того ж, матеріали справи свідчать, що 16.11.2021 на адресу Київського окружного адміністративного суду надійшла заява Заступника керівника прокуратури від 04.11.2021 про усунення недоліків позовної заяви із доданим до неї платіжним дорученням від 22.10.2021 №2805 про сплату судового збору в сумі 4  540,00 грн.
Відтак, на переконання суду апеляційної інстанції, незабезпечення судом направлення на адресу Позивача копії ухвали про залишення позовної заяви без руху в установлені КАС України порядок і спосіб, а також повідомлення суду Заступником керівника прокуратури про направлення засобами поштового зв`язку платіжного доручення про сплату судового збору та направлення такого доручення на адресу суду у своїй сукупності свідчать про те, що оскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції передчасно та без з`ясування всіх необхідних для її прийняття обставин.
У свою чергу суд апеляційної інстанції відхиляє посилання Апелянта на те, що заяву про усунення недоліків було направлено на адресу суду 04.11.2021 згідно реєстру на відправку простої кореспонденції, оскільки відбиток штампу відділення поштового зв`язку свідчить, що поштове відправлення здано до відповідного відділення 14.11.2021. Разом з тим, безпідставність такого посилання Заступника керівника прокуратури з огляду на наведені вище обставини не впливає на висновок судової колегії про необхідність скасування оскаржуваної ухвали.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.
Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.
Отже, системний аналіз положень Конвенції, практики Європейського суду з прав людини та національного законодавства, а також встановлені вище обставини, свідчить, що постановлена із неправильним застосуванням норм процесуального права оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про повернення позовної заяви було неправильно застосовано норми процесуального права в частині способу направлення Позивачу копії судового рішення та не перевірено фактичне отримання особою копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 169, 242-244, 250, 308, 312, 320, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -  
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Заступника керівника Києво-Святошинської окружної прокуратури - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року - скасувати.
Справу направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
          
          Суддя-доповідач                                                                      А.Г. Степанюк 
          Судді                                                                                  Н.П. Бужак
                                                                                                    М.І. Кобаль

Повний текст постанови складено та підписано 08 червня 2022 року.