ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

01 червня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 280/4739/21	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

головуючого судді  Панченко О.М. (доповідач),
суддів:                       Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
  
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою Запорізької митниці     
на рішення  Запорізького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2021 року (м. Запоріжжя, суддя Артоуз О.О.) у справі № 280/4739/21
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД”
до  Дніпровської митниці Держмитслужби
про  визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

встановив:

У червні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю “ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД” (далі позивач) звернулось до суду із позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, у якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 14 грудня 2020 року: 
№ 00000561903, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: антидемпінгове мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, у загальному розмірі 249 416,10 гривень, в тому числі 199 532,88 гривень за податковими зобов`язаннями та 49 883,22 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями; № 00000571903, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД» збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання, у загальному розмірі 49 883,23 гривень, в тому числі 39 906,58 гривень за податковими зобов`язаннями га 9 976,65 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями, прийняті на підставі акту перевірки від 21.10.2020 № 039/20/7.5-19/39989779, як такі, що не відповідають чинному законодавству України, а також порушують права та охоронювані законом інтереси позивача.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.
Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийняття спірних податкових повідомлень-рішень.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Вимоги апеляційної скарги відповідача мотивовано, зокрема тим, що оскільки пункт 75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено абзацом третім згідно із Законом 
№ 466-IX від 16.01.2020, повноваження і функції митних органів в частині організації та проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань митної справи визначаються виключно Митним кодексом України, а тому перевірка за митними деклараціями проведена відповідачем у відповідності до норм чинного законодавства. Крім того, на думку позивача, роз`яснення, надані листом Мінекономрозвитку  від 12.07.2013 №4421-10/25001-06 стосовно термінів «експортер-виробник» або «експортер», мають застосовуватися до всіх рішень Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, з урахуванням того, що «експортер» не є виробником певного товару. Відповідач вважає, що станом на день оформлення митних декларацій, рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 грудня 2019 року № АД-430/2019/4411-03 було чинним. Також, відповідач зазначає, що є помилковим висновок суду про прийняття митним органом суперечливих рішень за одним і тим самим фактом, адже митниця діє в рамках постаудиту. 
З цих підстав, відповідач просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
Позивач подав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, у якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої без змін.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 01.06.2022 року допущено заміну відповідача у справі №280/4739/21, а саме: Дніпровської митниці Держмитслужби (код 43145015) правонаступником – Запорізькою митницею (код 44005647).
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів  ст. 311 КАС України.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, апеляційний суд зазначає наступне.
Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що згідно з пунктом 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України, підпункту 41.1.2 пункту 41.1, пункту 41.5 статті 41, пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, наказу Дніпровської митниці Держмитслужби від 16.09.2020 № 257 проведена документальна невиїзна перевірка щодо дотримання Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД» вимог законодавства України з питань митної справи в частині повноти нарахування та сплати митних платежів за МД від 10.03.2020 
№ UA 401080/2020/001209, від 12.03.2020 № UA401080/2020/001236.
За результатами перевірки складено акт від 21.10.2020 року №039/20/7.5-19/39989779.
Перевіркою встановлено, що позивачем за митною декларацією типу ІМ 40 від 10.03.2020 № UA110140/2020/002622, в режимі «імпорт» був оформлений товар:
- товар № 1 за кодом 7227 20 00 00 згідно з УКТ ЗЕД «Прутки гарячекатані, вільно укладені в бунти, вироблені з кремнієво-марганцевої сталі, круглого поперечного перерізу діаметром 5.5 мм, з масовою часткою Мп-1.82%, Si-0.75%: - Катанка марки CB-08T2C(Sv08G2S) - 21.564 т. Виробник: ОАО «Молдавский металлургический завод»». Фактурна вартість - 11 105,46 USD. Митна вартість - 278  764,72 грн. Ввізне мито - 0 %. Антидемпінгове мито - 0 %. Торгівельна країна: CZ (Чеська Республіка). Країна відправлення: MD (Республіка Молдова). Країна походження: MD (Республіка Молдова). Виробник - ВАТ «Молдавський металлургійний завод». Експортер - CZ VEHA s.r.o. (602 00 Brno, Hrncirska 4. Чехія.). Відправник - JSC «Moldova Steel Works» (5500, м. Рибниця, вул. Індустріальна 1, 5Молдова, 699995). Одержувач та особа відповідальна за фінансове врегулювання - ТОВ «Запорізький метизний завод» (код ЄДРПОУ 39989779). При доставці вантажу на митну територію України застосовано умови поставки згідно ІНКОТЕРМС: FCA MD Rybnitsa.
Під час митного оформлення були надані наступні документи:
- сертифікат якості № 12058 від 08.03.2020 на продукцію катанка (заказ наряд 4027216901 на загальну вагу 21,564 тн (003),
-  рахунок – фактура (інвойс) № FV2200080 від 09.03.2020 (038),
- міжнародна товарно – транспортна накладна (СМR) № 159281 від 09.03.2020 від відправника - JSC Moldova Steel Works (5500, м. Рибниця, вул. Індустріальна 1, Молдова), одержувач - ТОВ «Запорізький метизний завод» (69106, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 22-Д (0730),
- сертифікат про походження товару № 0331867 від 09.03.2020 (0861)
- платіжні документи на перерахування митних платежів від 06.03.2020 (3001);
- довідка про транспортні витрати (3007),
- зовнішньоекономічний договір (контракт) № 20.015 від 02.03.2020 між CZ VEHA s.r.o., Брно, Чеська республіка  та ТОВ «Запорізький метизний завод» (4100),
- специфікація № 1 від 02.03.2020 до контракту № 20.015 від 02.03.2020 (4103),
- договір № 2020/9 від 28.02.2020 про надання послуг по декларуванню товарів (4207)
-  договір № 060320К1 від 06.03.2020 на перевезення вантажів автомобільним транспортом (4301),
- рахунок – фактура (інвойс) № 2002153 від 09.03.2020, згідно якого виробником, продавцем, відправником є: ВАТ «Молдавський металургійний завод», ф/к - 100361500781, адрес; вул. Індустриальна 1, м. Рибниця, МОЛДОВА, 5500, країна походження товару – Молдова, умови постачання – FCA Рибніца; покупець - CZ VEHA s.r.o., вантажоодержувач – ТОВ «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД»; країна призначення Україна (9000),
- ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.01.2020 у справі 
№ 640/110/20 (9504),
-          експортна декларація 2524 від 09.03.2020 (9610).
Під час ввезення товару за МД від 10.03.2020 № UA 401080/2020/001209 позивач зазначив вартість товару в розмірі 278 764,72 грн. (графа 12 МД) та митні платежі: ввізне мито (020) – 0%, антидемпінгове мито (023) – 0%, податок на додану вартість (028) – 20 % на суму 55 752,94 грн. (гр. 47 МД).
Також позивачем за митною декларацією типу ІМ 40 від МД від 12.03.2020 № UА401080/2020/001236 в режимі «імпорт» був оформлений товар:
- товар № 1 за кодом 7227 20 00 00 згідно з УКТ ЗЕД «Прутки гарячекатані, вільно укладені в бунти, вироблені з кремнієво-марганцевої сталі, круглого поперечного перерізу діаметром 5.5 мм, з масовою часткою Mn-1.82%, Si-0.75%: Катанка марки CB- 08F2C(Sv08G2S) - 21.473 т. Виробник: ОАО «Молдавский металлургический завод»». Фактурна вартість - 11 058,60 USD. Митна вартість - 285 365,57 грн. Ввізне мито - 0 %. Антидемпінгове мито - 0 %. Торгівельна країна: CZ (Чеська Республіка). Країна відправлення: MD (Республіка Молдова). Країна походження: MD (Республіка Молдова). Виробник - ВАТ «Молдавський металлургійний завод». Експортер - CZ VEHA s.r.o. (602 00 Brno, Hrncirska 4. Чехія.). Відправник - JSC «Moldova Steel Works» (5500, м. Рибниця, вул. Індустріальна 1, 5 Молдова, 699995). Одержувач та особа відповідальна за фінансове врегулювання - ТОВ «Запорізький метизний завод» (код ЄДРПОУ 39989779). При доставці вантажу на митну територію України застосовано умови поставки згідно ІНКОТЕРМС: FCA MD Rybnitsa.
Під час митного оформлення були надані наступні документи:
- сертифікат якості № 12168 від 10.03.2020 на продукцію катанка (заказ наряд 4027216901 на загальну вагу 21,473 тн (003),
- рахунок – фактура (інвойс) № FV2200089 від 11.03.2020 (038),
- СМR № 0135883 від 11.03.2020,
- міжнародна товарно – транспортна накладна (СМR) № 10135883 від 11.03.2020 від відправника - JSC Moldova Steel Works (5500, м. Рибниця, вул. Індустріальна 1, Молдова), одержувач - ТОВ «Запорізький метизний завод» (69106, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 22-Д (0730),
- сертифікат про походження товару № 0331876 від 11.03.2020 (0861)
- платіжні документи на перерахування митних платежів від 06.03.2020 (3001);
- довідка про транспортні витрати (3007),
- зовнішньоекономічний договір (контракт) № 20.015 від 02.03.2020 між CZ VEHA s.r.o., Брно, Чеська республіка  та ТОВ «Запорізький метизний завод» (4100),
- специфікація № 1 від 02.03.2020 до контракту № 20.015 від 02.03.2020 (4103),
- договір № 2020/9 від 28.02.2020 про надання послуг по декларуванню товарів (4207)
- договір № 1099 від 10.03.2020 на перевезення вантажів автомобільним транспортом (4301),
- рахунок – фактура (инвойс) № 2002276 від 11.03.2020 згідно якого виробником, продавцем, відправником є: ВАТ «Молдавський металургійний завод», ф/к - 100361500781, адрес; вул. Індустриальна 1, м. Рибниця, МОЛДОВА, 5500, країна походження товару – Молдова, умови постачання – FCA Рибніца; покупець - CZ VEHA s.r.o., вантажоодержувач – ТОВ «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД»; країна призначення Україна (9000),
- ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.01.2020 у справі № 640/110/20 (9504),
- експортна декларація 2666 від 11.03.2020 (9610).
Під час ввезення товару за МД від 12.03.2020 № UA401080/2020/001236 Позивач зазначив вартість товару в розмірі 285 365,57 грн. (гр. 12 МД) та митні платежі: ввізне мито (020) – 0%, антидемпінгове мито (023) – 0%, податок на додану вартість (028) – 20 % на суму 57 073,11 грн. (гр. 47 МД).
Товар за спірними митними деклараціями ввезено на підставі зовнішньоекономічного договору (контракт) № 20.015 від 02.03.2020 між Продавцем - CZ VEHA s.r.o., Брно, Чеська республіка та Покупцем - ТОВ «ЗАПОРІЗЬКИЙ МЕТИЗНИЙ ЗАВОД».
Позивач сплатив митні платежі (податок на додану вартість – 20%) згідно платіжного доручення № 19 від 06.03.2020 р.
Висновками акту перевірки зафіксовано порушення, допущені позивачем, а саме:
1. частини 4 статті 275, частини 1 статті 278, частини 9 статті 280, пункту 1 частини 1 статті 289 Митного кодексу України, вимог частини 1 статті 28, частини 6 статті 16 Закону України від 22 грудня 1998 року (зі змінами) № 330 - XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 грудня 2019 року № АД-430/2019/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова», в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті антидемпінгового мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання (023) у сумі 199 532,88 грн.;
2. частини 4 статті 275, частини 1 статті 278, частини 9 статті 280, пункту 1 частини 1 статті 289 Митного кодексу України, вимог частини 1 статті 28, частини 6 статті 16 Закону України від 22 грудня 1998 року (зі змінами ) № 330 - XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 грудня 2019 року № АД-430/2019/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова», пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукції) (ПДВ) 39 906,58 грн.
Відповідач на підставі висновків акту перевірки прийняв спірні податкові повідомлення рішення від 14.12.2020:
- № 00000561903, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: антидемпінгове мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, у загальному розмірі 249 416,10 гривень, в тому числі 199 532,88 гривень за податковими зобов`язаннями та 49 883,22 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями;
- № 00000571903, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання, у загальному розмірі 49 883,23 гривень, в тому числі 39 906,58 гривень за податковими зобов`язаннями та 9 976,65 гривень за штрафними (фінансовими) санкціями.
Не погодившись з прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач порушив приписи п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК  України під час проведення документальної перевірки позивача. Також, суд зазначив, що позивач звільнений від сплати остаточного антидемпінгового мита за ставкою 35,37%, оскільки спірний товар на територію України експортовано й відправлено з Республіки Молдова безпосередньо його виробником є ВАТ «Молдавський металургійний завод», а відносно останнього рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 № АД-430/2019/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова» було запроваджено строком на 5 років остаточне антидемпінгове мито за ставкою 13,80 %. Водночас, суд врахував, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.01.2020 у справі № 640/110/20 з 13.01.2020 (дня набрання нею законної сили) до 23.06.2020 (дня її скасування Верховним Судом) дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 № АД-430/2019/4411-03 в цій частині було зупинено. Крім того, суд зазначив, що відповідачем не обґрунтовані підстави не застосування положень   п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України під час нарахування штрафних (фінансових) санкцій податковими повідомленнями-рішеннями від 14.12.2020 відповідно до п. 123.1 ст. 123 ПК України.
Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Згідно з частиною 2  статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Так, згідно пункту 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, цей кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Положеннями абз. 1 п. 52-2 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України передбачено встановлення мораторію на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19).
Згідно з приписами ст.41 ПК, в редакції Закону України № 466-IX від 16.01.2020 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві», що набрав чинності  з  23.05.2020, контролюючими органами є:
41.1.1. податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи;
41.1.2. митні органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань митної справи та оподаткування митом, акцизним податком, податком на додану вартість, іншими податками та зборами, які відповідно до податкового, митного та іншого законодавства справляються у зв`язку із ввезенням (пересиланням) товарів на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенням (пересиланням) товарів з митної території України або території вільної митної зони.
Таким чином, ст.41 ПК розмежовано поняття контролюючі органи на митні органи та податкові органи, а також сфери цих органів. Отже, контроль за дотриманням законодавства з питань митної справи законодавець поклав саме на митні органи.
В свою чергу, Законом України від 16.10.2020  №466-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» пункт.75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено абзацом третім, згідно приписів якого види  документальних перевірок,  порядок планування,  проведення  та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.
З цих підстав, колегія суддів зазначає, що мораторій на проведення документальних перевірок контролюючими органами не розповсюджується на митні органи з 23.05.2020 року.
Таким чином, апеляційний суд вважає помилковим висновки суду першої інстанції, що документальні перевірки органів Державної митної служби України, як контролюючого органу, не виключені законодавцем з переліку документальних перевірок щодо яких запроваджений мораторій на проведення, а відповідач порушив приписи п. 52-2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України під час проведення документальної перевірки позивача.
Відносно доводів апеляційної скарги щодо роз`яснень, які надані листом Мінекономрозвитку від 12.07.2013 №4421-10/25001-06 стосовно термінів «експортер-виробник» або «експортер».
Так, згідно приписів частини першої та другої статті 271 Митного кодексу України  (далі  МК України) мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.
Відповідно до частини 4 статті 275 МК України, антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту»  у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Згідно з частино 9  статті 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до  законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».
В силу пункту 1 частини першої статті 289 МК України обов`язок із сплати митних платежів виникає у разі ввезення товарів на митну територію України - з моменту фактичного ввезення цих товарів на митну територію України.
Приписами п. 2 ст. 1 Закону України від 22.12.1998 №330-XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» (далі - Закон №330-XIV) встановлено, що антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
У відповідності до частини 6  статті 16 Закону №330-XIV  остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону  експортером було взято відповідні зобов`язання.
У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту.
Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.
Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів (частина 8 статті 16 Закону №330-XIV).
Апеляційним судом встановлено, що Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 02.12.2019 року прийнято рішення №  АД-430/2019/4411-03  “Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова”.
Так, зі змісту цього рішення вбачається, що Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару, а саме:
прутки гарячекатані, які мають однаковий круглий суцільний поперечний переріз діаметром до 40 мм (включно) за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння, прутків гарячекатаних, виготовлених зi сталi марок C72D2 та C72D, що класифiкуються за кодом УКТЗЕД 7213 91 70 00, та C82D2 та C82D, що класифiкуються за кодом УКТЗЕД 7213 91 90 00), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами ex 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, ex 7213 99 10 00, ex 7213 99 90 00, ex 7214 20 00 00, ex 7214 99 10 00, ex 7214 99 39 00, ex 7214 99 79 00, ex 7227 20 00 00, ex 7227 90 10 00, ex 7227 90 50 00, ex 7227 90 95 00, ex 7228 20 91 00, ex 7228 30 69 00, походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова.
Позначка «ех» поряд з класифікаційним кодом означає, що антидемпінгове мито застосовується виключно до товарів, опис яких визначено в рішенні.
Документальне підтвердження виготовлення прутків гарячекатаних зі сталі марок C72D2, C72D, C82D2 та C82D забезпечується шляхом надання сертифіката якості, складеного виробником товару.
Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита за ставкою, зокрема:
для виробника/експортера ВАТ «Молдавський металургійний завод» (ВАТ «ММЗ») (вул. Індустріальна, 1, м. Рибниця, Республіка Молдова, 5500) - 13,80 %;
для інших виробників та експортерів товару походженням з Республіки Молдова - 35,37 %.
Апеляційний суд зазначає, що в Законі №330-XIV і рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 року № АД-430/2019/4411-03 відсутній термін “експортер-виробник”, а також умови та порядок застосування ставок антидемпінгового мита для “експортера-виробника”.
Відповідно до пункту 2 статті 1 Закону України від 22.12.1998 № 332-XIV “Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну”, експортер – суб`єкт господарсько-правових відносин, який вивозить з країни експорту товар (товари). Виробник товарів, згідно зі пунктом 4 статті 1 Закону України “Про захист прав споживачів”, – суб`єкт господарювання, який: виробляє товар або заявляє про себе як про виробника товару чи про виготовлення такого товару на замовлення, розміщуючи на товарі та/або на упаковці чи супровідних документах, що разом з товаром передаються споживачеві, своє найменування (ім`я), торговельну марку або інший елемент, який ідентифікує такого суб`єкта господарювання; або імпортує товар.
За змістом пункту 2 розділу I Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 651 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за № 1372/21684 (Порядок № 651), відправник – особа, яка передала або має передати заявлені у МД товари в розпорядження перевізника відповідно до договору про перевезення для доставки одержувачу та яка зазначена в транспортному документі або така, що самостійно доставляє ці товари одержувачу, не користуючись послугами перевізника.
Згідно до приписів Порядку № 651, у графі 2 МД “Відправник/Експортер”, якщо описом цієї графи не передбачено інше, зазначаються відомості про відправника. 
Якщо відповідно до умов зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), нерезидент – сторона зовнішньоекономічного договору (контракту) не є відправником, у графі зазначаються відомості про відправника і вчиняється запис: "Див. доп.", а в доповненні наводяться відомості про нерезидента – сторону зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту). Відомості про осіб наводяться в графі згідно з додатком до цього Порядку. Для нерезидентів найменування юридичної особи та її місцезнаходження чи прізвище, ім`я фізичної особи та її місце проживання зазначаються відповідно до зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі відсутності таких даних у зазначених документах – відповідно до товарно-транспортного документа на перевезення. У додаткових аркушах МД графа не заповнюється.
Згідно положень Порядку № 651, у графі 31 МД зазначаються відомості про виробника та літерний код альфа-2 країни виробництва товару.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до змісту граф 2 та 31 МД типу «ІМ 40 АА» від 10.03.2020 № UA401080/2020/001209, специфікації № 1 до контракту № 20.015 від 02.03.2020, укладеного між позивачем та  компанією-нерезидентом - CZ VEHA s.r.o. (602 00 Brno, Hrncirska 4. Чехія.), рахунку – фактури (інвойсу)  № FV2200080 від 09.03.2020, сертифікату якості № 12058 від 08.03.2020, акту експертизи Торгово – Промислової плати Республіки Молдова № 0428423 від 09.03.2020, міжнародної товарно – транспортної накладної (СМR) № 159281 від 09.03.2020, товарно – транспортної накладної № 01268 від 09.03.2020, рахунку – фактури  № 2002153 від 09.03.2020, експортної декларації від 09.03.2020,  відправником, експортером і виробником спірного товару є Відкрите акціонерне товариство «Молдавський металургійний завод» (вул. Індустріальна, 1, м. Рибниця, Республіка Молдова, 5500).
Також, відповідно до змісту граф 2 та 31 МД типу «ІМ 40 АА» від 12.03.2020 № UA401080/2020/001236, специфікації № 1 до контракту № 20.015 від 02.03.2020, укладеного між позивачем та  компанією-нерезидентом - CZ VEHA s.r.o. (602 00 Brno, Hrncirska 4. Чехія.), рахунку – фактури (інвойсу)  № FV2200089 від 11.03.2020, сертифікату якості № 12168 від 10.03.2020, акту експертизи Торгово – Промислової плати Республіки Молдова № 0428473 від 11.03.2020, міжнародної товарно – транспортної накладної (СМR) № 0135883 від 11.03.2020, товарно – транспортної накладної № 01269 від 11.03.2020, експортної декларації від 11.03.2020, рахунку – фактури № 2002276 від 11.03.2020, відправником, експортером і виробником спірного товару є Відкрите акціонерне товариство «Молдавський металургійний завод» (вул. Індустріальна, 1, м. Рибниця, Республіка Молдова, 5500).
Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у даному випадку позивач звільнений від сплати остаточного антидемпінгового мита за ставкою 35,37%, оскільки спірний товар на територію України експортовано й відправлено з Республіки Молдова безпосередньо його виробником є ВАТ «Молдавський металургійний завод», а відносно нього рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 № АД-430/2019/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну прутків з вуглецевої та інших легованих сталей походженням з Республіки Білорусь та Республіки Молдова» було запроваджено строком на 5 років остаточне антидемпінгове мито за ставкою 13,80 %.
Водночас, апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги в частині щодо роз`яснень, які надані листом Мінекономрозвитку від 12.07.2013 №4421-10/25001-06 стосовно термінів «експортер-виробник» або «експортер», адже відповідач не спростував, що цей лист не зареєстрований в Міністерстві юстиції України відповідно згідно вимог Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 1992 р. № 731.
Також, апеляційним судом встановлено, що ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.01.2020 у справі № 640/110/20 з 13.01.2020 до 23.06.2020 було зупинено дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 
№ АД-430/2019/4411-03 у частині застосування строком на п`ять років остаточного антидемпінгового мита для виробника/експортера Відкритого акціонерного товариства «Молдавський металургійний завод» у розмірі 13,80 %.
В свою чергу, зі змісту матеріалів справи вбачається, що позивач здійснив митне оформлення спірного товару за МД типу «ІМ 40 АА» від 10.03.2020 
№ UA401080/2020/001209 та від 12.03.2020 № UA401080/2020/001236, тобто під час зупинення судом дії рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02.12.2019 
№ АД-430/2019/4411-03 у відповідній частині.
Відтак, доводи апеляційної скарги, що станом на день оформлення митних декларацій, рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 02 грудня 2019 року 
№ АД-430/2019/4411-03 було чинним у частині застосування строком на п`ять років остаточного антидемпінгового мита для виробника/експортера Відкритого акціонерного товариства «Молдавський металургійний завод» у розмірі 13,80 %., не знайшли свого підтвердження.
З цих підстав, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірні податкові повідомлення - рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 14 грудня 2020 року № 00000561903 та № 00000571903 є протиправними та підлягають скасуванню, а доводами апеляційної скарги цей висновок не спростовано.
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява N 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява N 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява N 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Отже, інші доводи апеляційної скарги не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.
Згідно  ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З цих підстав, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись статтями  316,  321,  322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці – залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2021 року  у справі № 280/4739/21– залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених частиною 5 статті 291, пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко