УХВАЛА

05 травня 2022 року 
Київ
справа №340/4355/21
адміністративне провадження №К/990/9717/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Васильєвої І.А., суддів: Ханової  Р.Ф.,  Юрченко В.П., 
перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірма (ТОВ) Фірма "Олто" на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.03.2022 у справі за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Олто" про стягнення податкового боргу,
У С Т А Н О В И В :
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.10.2021, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.03.2022, адміністративний позов Головного управління ДПС у Кіровоградській області задоволено: стягнуто з ТОВ Фірми "Олто" податковий борг у сумі 4' 743' 959,80  грн.
12.04.2022 ТОВ Фірма "Олто" подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на зазначені судові рішення у цій справі.
Відповідно до положень статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги та дотриманням процесуального строку на касаційне оскарження.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
У залежності від підстави касаційного оскарження судового рішення додаткові вимоги до касаційної скарги встановлені нормами абзаців другого - четвертого пункту 4 частини другої статті 330 КАС.
При касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої цієї статті як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.
ТОВ Фірма "Олто" підставою касаційного оскарження зазначає пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС, наводить фактичні обставини справи та норми підпункту 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України, які, на думку позивача, не застосував суд апеляційної інстанції. 
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Зазначена підстава касаційного оскарження презюмує, що у касаційній скарзі не оспорюється правильність встановлених судом обставин у справі, а касаційна скарга стосується тільки висновку суду щодо застосування норми матеріально права до встановлених у справі обставин.
Обов`язковими умовами при оскарженні судових рішень на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС є зазначення у касаційній скарзі норми матеріального (та/чи процесуального) права, яку неправильно застосовано/не застосовано (порушено) судом апеляційної інстанції, висновок щодо застосування якої ще не сформульовано Верховним Судом; у чому полягає помилка суду при застосуванні відповідної норми права; як на думку скаржника така норма повинна застосовуватися.
Однак, у касаційній скарзі обов`язкових умов у їх взаємозв`язку, передбачених для оскарження судових рішень в касаційному порядку на цій підставі, скаржник не наводить.
Обґрунтовуючи зазначену підставу касаційного оскарження, позивач доводить, що стягнення грошових сум (податкового боргу), що є предметом спору, ґрунтуються на податкових повідомлення - рішеннях суб`єкта владних повноважень, які скасовані в судовому порядку (постанова Верховного Суду від 10.11.2021 у справі №340/3300/19, якою суд касаційної інстанції скасував постанову суду апеляційної інстанції частково і залишив в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині), що, однак, не було враховано судом апеляційної інстанції під час апеляційного розгляду справи.
Отже, доводи позивача фактично стосуються питання дотримання судом апеляційної інстанції у цій справі норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі доводи знаходяться у площині підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 4 частини четвертої статті 328 КАС, частини другої статті 353 КАС, однак яку скаржник поряд із вказаною ним підставою у касаційній скарзі не зазначає.
Підстава, передбачена цими нормами, в контексті висновку Верховного Суду щодо обставин, які підлягають встановленню у справі, потребує зазначення у касаційній скарзі, зокрема, відповідно до пунктів 1, 3 частини другої статті 353 КАС, доказів, які суд не дослідив, доводів про необґрунтоване відхилення судом клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. Такий зміст правового регулювання знаходиться у взаємозв`язку з нормами статті 341 КАС щодо меж касаційного перегляду справи, зокрема, виключення з повноважень суду касаційної інстанцій оцінки (переоцінки) доказів.
Колегія суддів також зазначає, що правовий аналіз частини четвертої статті 328 КАС дає підстави для висновку, що передбачені пунктами 1, 2, 3 цієї норми підстави для касаційного оскарження судових рішень стосуються неправильного застосування судами норм матеріального права, однак, у випадку оскарження судових рішень через порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права частина четверта статті 328 КАС передбачає самостійну підставу для касаційного оскарження - пункт 4, але з певними особливостями. Зокрема, доводи про не встановлення судом істотних обставин справи або не дослідження доказів у справі стосуються порушення судом норм процесуального права, які відповідають частині другій статті 353 КАС, як підстава для скасування судових рішень і направлення справи на новий розгляд. Такі доводи є прийнятними за умови обґрунтованості заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини четвертої статті 328 цього Кодексу.
Крім того, скаржник вважає, що судові рішення підлягають скасуванню, оскільки скасовано судове рішення (постанова Третього апеляційного адміністративного суду у справі №340/3300/19), яке стало підставою задоволення позову у цій справі. Такі обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти (наявність у товариства боргу), які було покладено в основу судового рішення, впливають на законність й обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення, та є підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами в порядку, передбаченому нормою частини другої статті 361 глави 3 ''Перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами'' розділу ІІІ ''Перегляд судових рішень'' КАС. Однак, у касаційній скарзі відсутнє обґрунтування неможливості застосування спеціального інституту перегляду судових рішень, передбаченого вказаною нормою Кодексу.
У зв`язку з цим, скаржнику слід уточнити підстави касаційного оскарження, а касаційну скаргу оформити відповідно до вимог частин другої та четвертої статті 330 КАС, в тому числі з додаванням до неї копій відповідно до кількості учасників справи.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з положенням частини першої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга цієї статті).
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції уточнення до касаційної скарги щодо підстав, на яких подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), які б усували невідповідність касаційної скарги вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС, а також копії уточнень до касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Керуючись статтею 332 КАС, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірма (ТОВ) Фірма "Олто" на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.10.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.03.2022 залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

І.А. Васильєва
Р.Ф. Ханова 
 В.П. Юрченко ,
Судді Верховного Суду