Ухвала
 
03 серпня 2022 року
м. Київ
 
справа № 638/16540/20
провадження № 61-6761 ск 22
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , подану її представником Кринициною Юлією Олександрівною , на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Поліщук Олена Валентинівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
 
ВСТАНОВИВ:
 
1.       У липні 2022 року адвокатом Кринициною Ю. О. подано до Верховного Суду касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2022 року у зазначеній справі, у якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
2.       Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.
 
3.       Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
4.       Заявником до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн (квитанція ID 962-3056-5019-1355).
 
5.       Проте підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
6.       Так,  ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом у листопаді 2020 року, заявивши вимогу немайнового характеру (визначення додаткового строку для прийняття спадщини).
 
7.       Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
8.       Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом, визначено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
9.       Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року установлено на рівні 2 102,00 грн.
 
10.   Водночас частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
 
11.   Таким чином, оскільки  Кринициною Ю. О.  касаційна скарга у справі № 638/16540/20 подана через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», за подання касаційної скарги у цій справі мав бути сплачений судовий збір у розмірі 1 345,28 грн (2 102,00 грн * 0,4 * 200 % * 0,8).
 
12.   Отже, заявник має доплатити судовий збір за подання касаційної скарги у справі № 638/16540/20 в розмірі 437,28 грн (1 345,28 грн - 908,00 грн).
 
13.   Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу: 101;22030102,__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/).
 
14.   Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
 
15.   На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.
 
16.   Крім цього, Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» за поданням Президента України В. О. Зеленського були суттєво обмежені повноваження Верховного Суду щодо відкриття касаційного провадження. Закон набрав чинності 08 лютого 2020 року.
 
17.   Так, якщо до зазначених змін частина друга статті 389 ЦПК України передбачала, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, то зазначеним законом частина друга статті 389 ЦПК України викладена в новій редакції.
 
18.   Починаючи з 08 лютого 2020 року учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, які не підлягають касаційному оскарженню, з підстави неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
 
1.        якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
 
2.        якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
 
3.        якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
 
4.        якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
19.   Пункт 5 частини другої статті 392 ЦПК України вимагає, що у касаційній скарзі повинно, зокрема, бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
 
20.   Як на підставу касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу), вказуючи на пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України.
 
21.   Так, пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України визначено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу.
 
22.   Тобто обов`язковою умовою застосування положень пункту 1 частини третьої статті 411 ЦПК України є визначення та наведення заявником у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбаченихпунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
23.   Проте у поданій заявником касаційній скарзі такі підстави не наведені.
 
24.   Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
 
25.   З огляду на вищевикладене заявник також має надати до суду нову редакцію касаційної скарги (разом із доказами надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів), оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали, зазначивши, в чому полягає неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права із наведенням та належним обґрунтуванням (мотивуванням) підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
26.   Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
27.   Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків. 
 
Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
1.       Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 14 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Поліщук Олена Валентинівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.    
 
2.       Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
3.       У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

 
 
Суддя                                               /підпис/                        В. В. Пророк