Ухвала
 
13 червня 2022 року
 
м. Київ
 
справа № 202/2752/20
провадження № 61-3913ск22
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою   ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року у справі за позовом Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до комунального підприємства «Центр реєстрації та надання послуг» Нивотрудівської сільської ради, ОСОБА_1 про скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору купівлі-продажу та витребування майна,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ОСОБА_1 30 травня 2022 року звернувся засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року у вищевказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
У касаційній скарзі заявник зазначає клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року, яке обґрунтовує тим, що повний текст оскаржуваної постанови отримано ним засобами поштового зв`язку 02 травня 2022 року, що підтверджується копією конверта апеляційного суду із трек номером 4900096312470 та витягом з веб порталу Акціонерного товариства «Укрпошта» про відстеження поштового пересилання за вказаним трек номером.
 
Відповідно до частини першої, другої та третьої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Перевіривши доводи клопотання заявника про поновлення строку на  касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року, Суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки з наданих до клопотання доказів убачається, що оскаржувану постанову апеляційного суду заявник дійсно отримав 02 травня 2022 року, а з касаційною скаргою звернувся до відділення поштового зв`язку 30 травня 2022 року, що є підставою для його поновлення.
 
Разом із касаційною скаргою ОСОБА_1 подає клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан. Зокрема, зазначає, що у зв`язку з введенням військового стану в країні втратив роботу, на якій був неофіційно працевлаштований, знаходиться на утриманні своєї матері ОСОБА_2 , яка є пенсіонеркою. Крім того, зазначає, що змушений був взяти у позику 14 000,00 грн для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на заочне рішення у цій справі, які наразі не повернув. До клопотання додає: копію довідки Пенсійного фонду України форми ОК-5 з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; копію розписки по отримання позики у розмірі 14 000,00 грн; копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , копію ID-картки ОСОБА_1 , копію паспорта та пенсійного посвідчення ОСОБА_2 .
 
Частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
 
Відповідно до вимог вказаної статті звільнення від сплати судового збору можливе за відповідним клопотанням сторони за наявності зазначених умов.
 
Додана до касаційної скарги копія довідки ОК-5 з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування містить дані про доходи ОСОБА_1 за наступні роки: 1998, 1999, 2000, 2002, 2003. Відтак, зазначена довідка не підтверджує розмір доходу заявника за попередній календарний рік 2021 рік. Крім того, сама лише інформація з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування не висвітлює дійсний майновий стан заявника, з огляду на доводи про неофіційне працевлаштування. Такими документами можуть бути: банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, документи про відсутність нерухомого та рухомого майна тощо.
 
Копії розписки по отримання позики у розмірі 14 000,00 грн, свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ID-картки ОСОБА_1 , паспорта та пенсійного посвідчення ОСОБА_2 , на які посилається заявник як на підставу для звільнення від сплати судового збору, не може вважатись достатньою підставою для такого звільнення, оскільки не характеризує майновий стан заявника та відсутність у нього доходів.
 
У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
 
Ураховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, оскільки наведені доводи та надані докази не дають достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору у даній справі.
 
Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір або надати документи, які б свідчили про наявність пільг щодо сплати судового збору, передбачених Законом України «Про судовий збір», разом із клопотанням (заявою) про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає     2 102,00 грн.
 
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позовної заяви) судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у спорах про витребування майна визначається вартістю майна.
 
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону на час подання позовної заяви, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до положень частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у редакції Закону на час подання позовної заяви, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
 
Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 14 209,00 грн (2 102,00 грн х 0,4 х + 333 500,00 грн х 1,5 %) х 200 %). 
 
Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)»; символ звітності банку - 207.
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 136, 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»
 
УХВАЛИВ:
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року.
 
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 березня 2022 року залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                             І. Ю. Гулейков