УХВАЛА

30 травня 2022 року
м. Київ
справа № 617/1633/21
провадження № 51-1524ск22 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                    ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Вовчанського районного суду Харківської області від 02 грудня 2021 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 22 лютого 2022 року стосовно ОСОБА_6 , 
встановив:
У касаційній скарзі порушується питання про перегляд вказаних судових рішень 
у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пункту 4 ч. 2, ч. 4, 5, 6 цієї статті.
Згідно з пунктом 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того, у чому полягає незаконність 
чи необґрунтованість судового рішення.
Проте скаржник подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту. Згідно з ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування чи зміни судових рішень є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). Тому, скаржник, заперечуючи законність судових рішень, має конкретно вказати у чому полягають допущені, на його думку, істотні порушення норм права, які відповідно до 
ст. 438 КПК є підставами для скасування чи зміни оспорюваних рішень, тобто навести правове обґрунтування заявлених вимог. При цьому слід мати на увазі, що в силу 
ст. 433 вказаного Кодексу суд касаційної інстанції не перевіряє правильність установлених фактичних обставин кримінального провадження, а при вирішенні справи виходить з обставин, установлених у вироку.
Всупереч законодавчим приписам у поданій касаційній скарзі не викладено обґрунтування незаконності судових рішень та необхідності їх скасування на підставах, передбачених ч. 1 ст. 438 КПК, з огляду на положення статей 94, 370, 374, 404, 412-414, 415, 419 цього Кодексу в їх взаємозв`язку. Крім того, за змістом скарги у ній представник потерпілої по суті аналізує фактичні обставини кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки в порядку касаційної процедури. У зв`язку з цим скаржнику необхідно аргументовано викласти свої доводи виходячи із повноважень суду касаційної інстанції, передбачених КПК.
З огляду на викладене, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати 
на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що є підставою для зміни 
чи скасування судових рішень, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
До того ж, відповідно до частини 3 статті 58 КПК повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються, зокрема, документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, — якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.
Згідно з частиною 1 статті 50 КПК, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Відповідно до правового висновку щодо правозастосування, який міститься 
у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі 
№ 648/3629/17 (провадження № 51-9792кмо18) повноваження адвоката у кримінальному провадженні слід вважати належним чином підтвердженими, якщо захисник до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю надав хоча б один із документів, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 50 КПК, а саме: або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», або договір із захисником, або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Тоді як, на підтвердження повноважень представник потерпілої долучив до касаційної скарги лише копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, чим не дотримався вимог, передбачених ч. 4 ст. 427 КПК.
Відповідно до положень ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються.
Разом з тим, скаржник не долучив до касаційної скарги копії оскаржуваного судового рішення – ухвали Харківського апеляційного суду від 22 лютого 2022 року стосовно ОСОБА_6 . При цьому він зазначив, що не зміг отримати повний текст вказаного судового рішення через знищення приміщення Харківського апеляційного суду. Водночас, не повідомив Суд, яких заходів ним було вжито для отримання копії оскаржуваного рішення.
Згідно з вимогами ч. 6 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання учасникам кримінального провадження і учасникам судового провадження. Представнику потерпілої до касаційної скарги необхідно долучити її копії з додатками для учасників судового провадження в необхідній кількості.
Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу 
без руху й установити строк для усунення допущених недоліків. Представнику потерпілого також необхідно надати докази дотримання встановленого судом строку усунення недоліків. 
Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Вовчанського районного суду Харківської області від 02 грудня 2021 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 22 лютого 2022 року стосовно ОСОБА_6 залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                          ОСОБА_2                                           ОСОБА_3