УХВАЛА

12 липня 2022 року 
м. Київ

справа №560/783/22
адміністративне провадження № К/990/17005/22 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Жука А.В.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Радишевської О.Р.
перевіривши касаційну скаргу Хмельницької обласної прокуратури 
на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року 
та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2022 року 
у справі №560/783/22
за позовом ОСОБА_1 
до Хмельницької обласної прокуратури 
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовною заявою   до Хмельницької обласної прокуратури, в якій просив:
- визнати протиправною бездіяльність Хмельницької обласної прокуратури (до зміни найменування - Прокуратура Хмельницької області), що полягає у невиплаті ОСОБА_1 заробітної плати (вихідної допомоги при звільненні в зв`язку з реорганізацією органу прокуратури та за чергування у вихідні та святкові дні у період роботи в прокуратурі з 14 липня 2003 року по 24 листопада 2021 рік); 
- зобов`язати Хмельницьку обласну прокуратуру здійснити нарахування та виплатити заробітну плату (вихідну допомогу при звільненні в зв`язку з реорганізацією органу прокуратури та за чергування у вихідні та святкові дні у період роботи в прокуратурі з 14 липня 2003 року по 24 листопаk6;а 2021 рік), ОСОБА_1 ;
- стягнути з Хмельницької обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати заробітної плати (вихідної допомоги при звільненні в зв`язку з реорганізацією органу прокуратури та за чергування у вихідні та святкові дні у період роботи в прокуратурі з 14 липня 2003 року по 24 листопада 2021 рік) по день остаточного розрахунку.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2022 року, позов задоволено частково, а саме:
- визнано протиправною бездіяльність Хмельницької обласної прокуратури, що полягає у не нарахуванні та не виплаті позивачу вихідної допомоги при звільненні в зв`язку з реорганізацією органу прокуратури та зобов`язати Хмельницьку обласну прокуратуру здійснити нарахування та виплату вихідної допомоги при звільненні в зв`язку з реорганізацією органу прокуратури;
- визнано протиправною бездіяльність Хмельницької обласної прокуратури, що полягає у невиплаті позивачу заробітної плати за чергування у вихідні та святкові дні у період роботи в органах прокуратури з 14 липня 2003 року по 24 листопада 2021 рік та зобов`язати Хмельницьку обласну прокуратуру здійснити нарахування та виплату заробітної плати за чергування у вихідні та святкові дні у період роботи в органах прокуратури з 14 липня 2003 року по 24 листопада 2021 рік. 
В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
05 липня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Хмельницької обласної прокуратури на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2022 року у справі №560/783/22.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд зазначає таке.
За правилами частини першої  статті 334 КАС України   за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до частини першої  статті 328 КАС України   учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Аналіз указаних положень дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.
Водночас, пунктом 2 частини п`ятої   статті 328 КАС України   передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього   Кодексу   розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього   Кодексу   позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Частиною шостою   статті 12 КАС України   регламентовано перелік категорій справ, які відносяться до справ незначної складності, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження у виключному порядку (частина четверта   статті 12 КАС України), а також через складність та інші обставини (частина третя   статті 12 КАС України).
Аналіз зазначених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що суд має право віднести справу до категорії малозначних за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмета доказування, складу учасників та інших обставин, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої   статті 328 КАС України, а також крім справ, які підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження.
Статтею 257 КАС України   визначено перелік справ, що розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження.
Із матеріалів касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень встановлено, що предметом позову у даній справі є визнання протиправною бездіяльність Хмельницької обласної прокуратури, щодо невиплати усіх належних позивачу сум при звільненні та виплата таких сум.
Як вбачається із даних Єдиного державного реєстру судових рішень, суд першої інстанції розглянув справу №560/783/22 у спрощеному позовному провадженні.
Враховуючи, що дана справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, для можливості відкриття касаційного провадження процесуальним законом передбачено необхідність обґрунтувати наявність підстав для розгляду цієї касаційної скарги про наявність одного з випадків, визначених підпунктами «а-г» пункту 2 частини п`ятої      статті 328 КАС України та обґрунтувати посилання на конкретний підпункт.
Оцінивши доводи касаційної скарги та правове значення цієї справи для формування єдиної правозастосовної практики, колегія суддів констатує, що скаржником не наведено обґрунтованих посилань на існування обставин передбачених підпунктами "а"-"г" пункту 2 частини п`ятої   статті 328 КАС України   у касаційних скаргах відсутні та такі обставини не встановлені судом з поданих матеріалів касаційної скарги.
Відповідно до пункту 1 частини першої   статті 333 КАС України   суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Суд також враховує позицію висловлену Європейським Судом з прав людини в ухвалі від 9 жовтня 2018 року щодо неприйнятності у справі "Азюковська проти України" (Azyukovska v. Ukraine, заява № 26293/18). Суд визнав, що заява є неприйнятною ratione materiae у сенсі п. 3 (а) статті 35 Конвенції і має бути відхилена відповідно до пункту 4 цієї статті. ЄСПЛ зазначив, що застосування критерію малозначності справи в цій справі було передбачуваним, справу розглянули суди двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями Кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи. В ухвалі також ідеться, що в контексті аналізу застосування критерію ratione valoris щодо доступу до вищих судових інстанцій ЄСПЛ також брав до уваги наявність або відсутність питання щодо справедливості провадження, яке здійснювалося судами нижчих інстанцій. Однак у цій справі тією мірою, в якій заявниця ставила питання щодо справедливості провадження в судах першої і другої інстанцій, ЄСПЛ не визнав, що мали місце порушення процесуальних гарантій пункту 1 статті 6 Конвенції.
З огляду на наведене, у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись статтями   12,   328,   333 КАС України,
УХВАЛИВ:
1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Хмельницької обласної прокуратури на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2022 року у справі №560/783/22.
2. Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційними скаргами та доданими до скарги матеріалами направити особам, які подали касаційні скарги.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена. 

..................................
..................................
..................................

А.В. Жук
А.Г. Загороднюк
О.Р. Радишевська
Судді Верховного Суду