ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2022 року	Львів	Справа № 460/16880/21 пров. № А/857/5405/22	

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді:                                        Улицького В.З.
суддів:                                                            Кузьмича С.М., Матковської З.М.
при секретарі судового засідання:                 Кардаш В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу  Управління Держпраці у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 року (рішення ухвалене о 17:30 у м. Рівне судом у складі головуючого судді Дуляницька С.М., повне судове рішення складено 14.02.2022) у справі за позовом Комунального закладу "Костопільська спеціальна школа I-III ступенів" Рівненської обласної ради до Управління Держпраці у Рівненській області,   третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису,-

                                                 ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2021 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до управління Держпраці у Рівненській області (надалі  відповідач) про визнання протиправним та скасування припису управління Держпраці у Рівненській області від 12.11.2021 № 948п/04-09/948а.
Позивач позовні вимоги мотивував тим, що спірний індивідуальний акт прийнятий необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, упереджено. За твердженням позивача, інспекційне відвідування інспектором праці проведено без дотримання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі -  Закон №877-V).  Відповідачем допущені процедурні порушення: в приписі міститься посилання на Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823, який на дату винесення Припису скасований; в приписі зазначений акт від 12.11.2021 № а/04-09, хоча за результатами проведеної перевірки складено акт від 12.11.2021 № 948а/04-09; припис внесено в день складання акта без урахування зауважень на Акт; номер направлення не відповідає тому, який зазначено в акті. Також в приписі не зазначено чіткого порядку усунення виявлених порушень законодавства. До того ж, таку перевірку проведено під час розгляду у суді спору про правомірність звільнення ОСОБА_1 .. Просив позов задоволити.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис управління Держпраці у Рівненській області від 12.11.2021 № 948п/04-09/948а.
Рішення суду першої інстанції оскаржило Управління Держпраці у Рівненській області. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволені адміністративного позову відмовити.
Згідно ч.4 ст.229 КАС України, фіксування процесу не здійснювалося оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.
Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що до управління Держпраці у Рівненській області надійшла заява гр. ОСОБА_1 про неправомірне звільнення її позивачем з посади вчителя трудового навчання 01.08.2021.
Відповідачем 09.11.2021 отримано лист Держпраці України вих.№7585/1/13-21, яким надано погодження на проведення заходу державного нагляду (контролю) у діяльності Комунального закладу «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради.
09.11.2021 начальником управління Держпраці у Рівненській області виданий наказ №1100, пунктом 1.1. якого доручено головному державному інспектору Семенюку М.В. у період з 10.11.2021 по 16.11.2021 провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері праці у Комунальному закладі «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради. 
Головному державному інспектору відділу з питань здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Семенюку М.В. видано направлення №967-Н/09-27 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки, щодо додержання законодавства у сфері праці в Комунальному закладі «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради.
Наказом за № 109-к/тм-від 09.11.2021 відряджено ОСОБА_2 до м.Костопіль для проведення позапланового заходу з 11 по 12 листопада 2021. 
12.11.2021 інспектором праці складено акт № 948а/04-09, у якому відображено висновки про порушення Комунальним закладом «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради п. 2 частини першої статті 36 КЗпП, що полягало у такому: Комунальним закладом «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради порушено умови строкового трудового договору розділ 8 п.8.1, а саме ОСОБА_1 звільнено з посади вчителя трудового навчання 01.08.2021 року, проте згідно строкового трудового договору № 7 від 28.08.2020 року припинення трудових відносин настає 27.08.2021 року. 
Інспектором праці 12.11.2021 складено припис №948п/04-09/948а, яким зобов`язано директора Комунального закладу «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради усунути порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 36 КЗпП, про що повідомити управління Держпраці у Рівненській області у строк до 13.12.2021.
Згідно ст. 24 КЗпП України, трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. 
Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Стаття 36 КЗпП України (п.2 ч. 1) передбачає, що підставами припинення трудового договору є: закінчення строку (пункти 2 і 3 статті 23), крім випадків, коли трудові відносини фактично тривають і жодна з сторін не поставила вимогу про їх припинення. 
Згідно ч. 2 ст. 22 Закону України "Про повну загальну середню освіту" педагогічні працівники мають права, визначені Законом України "Про освіту", цим Законом, законодавством, колективним договором, трудовим договором та/або установчими документами закладу освіти.
Педагогічні працівники закладів освіти приймаються на роботу за трудовими договорами відповідно до вимог цього Закону та законодавства про працю. Педагогічні працівники державних і комунальних закладів загальної середньої освіти, які досягли пенсійного віку та яким виплачується пенсія за віком, працюють на основі трудових договорів, що укладаються строком від одного до трьох років.
Згідно пп. 2 п. 3 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про повну загальну середню освіту», набрання чинності цим Законом є підставою для припинення безстрокового трудового договору з педагогічними працівниками державних і комунальних закладів загальної середньої освіти, яким виплачується пенсія за віком, згідно з пунктом 9 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України.
До 1 липня 2020 року керівники державних і комунальних закладів загальної середньої освіти зобов`язані припинити безстрокові трудові договори з педагогічними працівниками таких закладів освіти, яким виплачується пенсія за віком, з одночасним укладенням з ними трудових договорів строком на один рік. У разі незгоди з продовженням трудових відносин на умовах строкового трудового договору педагогічні працівники, яким виплачується пенсія за віком, звільняються згідно з пунктом 9 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України. Після закінчення строку трудового договору з такими педагогічними працівниками можуть укладатися строкові трудові договори відповідно до абзацу третього частини другої статті 22 цього Закону.
Частиною першою статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю було визначено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1132) /надалі - Порядок №823/. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва № 640/17424/19 від 28.04.2021, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду № 640/17424/19 від 14.09.2021, вказану Постанову визнано протиправною та нечинною. А відтак, посилання на цю Постанову суд вважає недоцільним.  
Правові та організаційні засади, основні принципи та порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено Законом України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі - Закон №877-V).
Згідно статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами (...) державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (...) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Зазначені (...) органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.
Відповідно до частини 1 статті 6 Закону №877-V, підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно частини 3 цієї статті суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Згідно здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).
Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
Згідно статті 10 Закону № 877-V передбачає права суб`єкта господарювання, серед яких суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.
Дослідивши залучену до матеріалів справи копію припису суд встановив, що у ньому відображено зміст акта від 12.11.2021 № 948а/04-09 та зазначено на необхідність усунення порушення у визначений строк. 
Зазначивши у приписах про необхідність здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених  порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Припис за своєю суттю є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.
Можливість усунення виявлених порушень, на переконання суду, прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі суб`єкта господарювання для усунення порушень.
Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта (об`єкта контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
У постановах Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №400/4458/19 та від 21.01.2021 у справі №480/3179/19, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав прийняття цих актів (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.
Недотримання компетентним органом цих вимог має наслідком протиправність спірного індивідуального акта такого органу.
Припис управління Держпраці у Рівненській області від 12.11.2021 № 948п/04-09/948а носить декларативний характер та не містить чітких вказівок позивачу, яким саме чином йому належало діяти та яких заходів вжити з метою усунення виявлених порушень вимог чинного законодавства.
Зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Подальша перевірка органом державного нагляду (контролю) виконання суб`єктом господарювання вимог припису про усунення порушень положень чинного законодавства є неможливою без конкретизації компетентним органом у приписі про їх усунення порядку дій суб`єкта господарювання. 
Спірний припис не містить конкретних вимог, які є обов`язковими до виконання підконтрольним суб`єктом, що порушує положення статті 2 КАС України, такий припис внаслідок їх необґрунтованості належить визнати протиправними та скасувати, а позов Комунального закладу «Костопільська спеціальна школа І-ІІІ ступенів» Рівненської обласної ради в цій частині - задовольнити.
Чинне законодавство передбачає повідомлення працівника про зміну істотних умов праці не пізніше ніж за два місяці. Не зважаючи на те, що позивачем така вимога не була дотримана, ОСОБА_1 погодилася на зміну істотних умов праці та на укладення строкового трудового договору. А відтак, посилання і третьої особи, і відповідача на ці порушення в даній справі суд вважає не обґрунтованими. 
Відповідно до пп. 2 п. 3 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про повну загальну середню освіту» передбачає обов`язок керівників державних і комунальних закладів загальної середньої освіти до 01.07.2020 припинити безстрокові трудові договори з педагогічними працівниками таких закладів освіти, яким виплачується пенсія за віком, з одночасним укладенням з ними трудових договорів строком на один рік. Тобто, до 01.07.2020 мало бути вирішено питання або звільнення ОСОБА_1 з посади, або укладення з нею строкового трудового договору на один рік (що і було в даному випадку вчинено відповідно до наказу від 26.06.2020 № 93-к, а не відповідно до строкового трудового договору № 7 від 28.08.2020).  
Оцінюючи доводи позивача про недотримання управлінням Держпраці у Рівненській області порядку проведення заходів державного нагляду (контролю), допущення відповідачем неточностей у зазначенні номера акта перевірки, номера направлення, винесення припису в один день з актом перевірки, посилання в приписі на Порядок № 823, суд зауважує, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
Підставами для скасування таких рішень є не будь які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
Аналог7ічна правова позиція відображена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2021 у справі №816/228/17.
Таким чином, перевірку позивача проведено на підставі звернення працівника Костопільської спецшколи ОСОБА_1 та з огляду на отримання погодження Держпраці на проведення такої перевірки.

Закон №877-V не вимагає вручення підконтрольному суб`єкту наказу компетентного органу про призначення перевірки. Натомість направлення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 09.11.2021, відповідає вимогам частини третьої статті 7 Закону №877-V, зокрема, містить посилання на підставу призначення позапланового заходу державного нагляду (контролю). 

Наказом Управління Держпраці у Рівненській області від 21.01.2021 № 21 затверджено індекси структурних підрозділів та порядок обліку матеріалів про адміністративні правопорушення. Відповідно до додатку 3 вказаного Наказу, нумерація направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) здійснюється таким чином: ХХ-Н/0927, де ХХ – порядковий номер, Н – направлення, 09-27 – індекс справи згідно номенклатури. 

Направлення від 09.11.2021 має номер 967-Н/09-27, а не 967-11/09-27, як зазначає позивач. Такі неточності у написанні номера направлення обумовлені почерком особи, яка здійснювала реєстрацію направлення. 

Згідно зазначено вище наказу від 21.01.2021 № 21, нумерація акта складеного за результатами проведеного планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю)  здійснюється таким чином: ____а/ХХ-ХХ, де, ____ - порядковий номер, ХХ-ХХ – присвоєний шифр посадової особи. Згідно додатку 2 до вказаного Наказу, головному державному інспектору Семенюку Михайлу Володимировичу присвоєно шифр 04-09. 

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що зазначення в оскаржуваному приписі номера акта від 12.11.2021 № __а/04-09, а не № 948а/04-09 суд вважає технічною опискою, оскільки позивач не заперечує, що перевірка в нього проведена, а суть виявлених порушень ідентична, що в акті, що в приписі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

З наведеного вбачається, що доводи апеляційної скарги являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України,  колегія   суддів,-
                                                  ПОСТАНОВИЛА:          

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 року у справі №460/16880/21 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.  

Головуючий суддя	 	В. З. Улицький 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	З. М. Матковська  	
Повне судове рішення складено 25.05.2022