Постанова
Іменем України
 
19 липня 2022 року
м. Київ
 
справа № 608/715/21
провадження № 61-3029св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.,
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідач - управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області на рішення Чортківського районного суду Тернопільської області від 20 жовтня 2021 року у складі судді Парфенюка В. І. та постанову Тернопільського апеляційного суду                           від 18 лютого 2022 року у складі колегії суддів: Дикун С. І., Парандюк Т. С., Храпак Н. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області про скасування як незаконного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він працює на посаді директора Білівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Чортківської міської ради Тернопільської області.
31 грудня 2020 року від інженера управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради ОСОБА_2 працівники школи одержали телефонограму про можливе припинення опалення школи на період з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року.
Об 11 год. 10 хв. на електронну пошту школи надійшов лист «Про планові показники споживання природного газу на січень 2021 року», з якого випливає, що у вищевказаний період операторами шкільної котельні повинно бути спалено 150 м куб. газу щодоби.
Наступний лист «Про планові показники споживання природного газу…» надійшов на електронну адресу 11 січня 2021 року.
Наказом Управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради              № 01-с від 12 січня 2021 року йому оголошено догану.
Вважав накладене на нього дисциплінарне стягнення неправомірним та просить визнати незаконним наказ управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради № 01-с від 12 січня 2021 року про накладення дисциплінарного стягнення, а також стягнути з відповідача судові витрати.
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Чортківського районного суду Тернопільської області від 20 жовтня 2021 року, залишеним без змін постановою Тернопільського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року, позов ОСОБА_1 задоволено.
Скасовано як незаконний наказ управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області від 12 січня 2021 року                      № 01-с «Про оголошення догани ОСОБА_1 », яким директору Білівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Чортківської міської ради Тернопільської області ОСОБА_1 оголошено догану.
Вирішено питання щодо судових витрат.
 
Судові рішення судів попередніх інстанцій мотивовано тим, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами вини ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку. При цьому судами також зазначено, що відповідачем не доведено, що позивач до 06 січня 2021 року був повідомлений про внесення змін в ліміт споживання природного газу на січень 2021 року.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
У квітні 2022 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області.
 
Ухвалою Верховного Суду від 07 квітня 2022 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.
 
Аргументи учасників справи
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У касаційній скарзі управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Підставою касаційного оскарження заявник зазначає застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду                               від 28 листопада 2018 року у справі № 754/1636/15-ц, провадження                          № 61-27308св18, від 04 лютого 2021 року у справі № 552/6725/19, провадження № 61-16193ск20 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга мотивована тим, що для раціонального використання природного газу закладами освіти управлінням освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради було подано відповідне розпорядження про припинення газоспоживання у період з 06 січня 2021 року по 10 січня        2021 року, яке було доведено до відома позивача.
Проте, позивачем не виконано розпорядження управлінням освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради про припинення газопостачання у період з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року, що свідчить про порушення покладених на нього трудових обов`язків та мало наслідком притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани.
При цьому заявник вказує, що позивач неодноразово отримував телефонограмою розпорядження відповідача щодо коригування обсягів газоспоживання. Таке розпорядження було отримано ним 31 грудня          2020 року. 
Також вказує, що суд першої інстанції прийняв уточнену позовну заяву позивача з порушенням норм процесуального права.
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
У травні 2022 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області від ОСОБА_1 , у якому вказано, що судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.

 
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Наказом № 33-к від 26 червня 2020 року управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області «Про укладання строкового трудового договору (контракту) з керівником закладу загальної середньої освіти Чортківської міської ради ОСОБА_1 » припинено 30 червня         2020 року безстроковий трудовий договір з директором Білівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Чортківської міської ради Тернопільської області ОСОБА_1 та укладено з ним строковий трудовий договір (контракт).
 
Контрактом № 7 з керівником закладу загальної освіти комунальної форми власності Чортківської міської ради від 30 червня 2020 року, сторонами якого є ОСОБА_1 та управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради в особі начальника Поліщук Л. М., визначені права та обов`язки            ОСОБА_1 . Так, останній згідно з контрактом (п. 2.1) здійснює безпосереднє управління закладом і несе відповідальність за освітню, фінансово-господарську та іншу діяльність закладу, забезпечує виконання завдань, передбачених чинним законодавством, статутом закладу освіти та цим контрактом.
 
31 грудня 2020 року від інженера управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради ОСОБА_2 було здійснено дзвінок на приватний номер мобільного зв`язку позивача й повідомлено про можливе припинення опалення школи на період з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року.
 
Об 11 год. 10 хв. 31 грудня 2020 року управлінням освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради на офіційну електронну пошту школи направлено лист «Про планові об`єми споживання природного газу на січень 2021 року в розрізі кожної доби», яким доведено планові показники споживання природного газу у період з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року по                150 м куб. на добу.
 
11 січня 2021 року на електронну адресу школи надійшов лист відповідача «Про планові показники споживання природного газу за січень 2021 року», яким передбачено ліміт використання газу щодоби в період з 06 січня        2021 року по 10 січня 2021 року 0 м куб.
 
12 січня 2021 року наказам № 01-с управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області відповідно до                статей 147-149 КЗпП України за неналежне виконання службових обов`язків директора Білівської ЗОШ І-ІІІ ст. (недотримання щодобового споживання планового обсягу газу з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року для опалення закладу загальної середньої освіти, що призвело до позитивного небалансу) оголошено догану ОСОБА_1 - директору Білівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Чортківської міської ради Тернопільської області. Підставою видачі зазначеного наказу є: доповідна записка інженера управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради ОСОБА_2 від 11 січня 2021 року, пояснення ОСОБА_1                             від 11 січня 2021 року.
2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення із таких підстав.
Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
 
Одним із видів юридичної відповідальності є дисциплінарна відповідальність. У сфері виконання найманої праці вона полягає в обов`язку працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, давати звіт перед роботодавцем за свої протиправні дії та нести дисциплінарні стягнення, передбачені нормами трудового законодавства.
 
Дисциплінарна відповідальність, як і будь-яка інша юридична відповідальність, має примусовий характер. Він полягає в тому, що стосовно працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, роботодавцем можуть уживатися заходи примусового впливу, примусова санкція, яка спричиняє для порушника певні негативні наслідки.
 
Заходи дисциплінарного стягнення, що застосовуються до деяких працівників, які несумлінно виконують свої трудові обов`язки, зазначено 
у статті 147 КЗпП України.
 
Згідно зі статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни 
до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників 
й інші дисциплінарні стягнення.
 
Відповідно до статті 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями 
та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.
 
Дисциплінарне стягнення, відповідно до вимог статі 148 КЗпП України, застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
 
Статтею 149 КЗпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати 
від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, 
і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
 
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
 
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання 
чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених 
на працівника трудових обов`язків.
 
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
 
Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника 
до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
 
Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду 
у складі Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі 
№ 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18), від 20 лютого 2019 року 
у справі № 757/28453/14-ц (провадження № 61-10309св18), від 18 березня 2020 року у справі № 484/2962/17 (провадження № 61-3225св18) 
та від 01 липня 2020 року у справі № 760/7225/16-ц (провадження 
№ 61-35225св18).
 
Відповідно до статті 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством.
 
Судами встановлено, що про ліміти споживання природного газу Білівська ЗОШ І-ІІІ ступенів повідомлялася шляхом направлення відповідних повідомлень електронною поштою. 
Про ліміт споживання природного газу на січень 2021 року повідомлення було надіслано електронною поштою 31 грудня 2021 року, про внесення змін в ліміт споживання природного газу на січень 2021 року відповідне повідомлення електронною поштою було надіслано 11 січня 2021 року.
 
Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
Згідно з частинами першою, третьою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так 
і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
 
Враховуючи те, що відповідачем під час розгляду справи не надано доказів належного повідомлення позивача про зміну ліміту споживання природного газу у період з 06 січня 2021 року по 10 січня 2021 року, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, дійшов правомірного висновку, що наказ, яким притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності, є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не доведено вини ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку.
 
Доводи заявника у касаційній скарзі про те, що позивач неодноразово отримував телефонограмою розпорядження відповідача щодо коригування обсягів газоспоживання, яку було також отримано ним 31 грудня 2020 року, не можуть бути прийняті судом, оскільки не підтверджені належними та допустимими доказами, а відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
 
При цьому колегія суддів відхиляє посилання заявника у касаційній скарзі на те, що прийняття уточненої позовної заяви позивача відбулось із порушенням статей 49, 175-177 ЦПК України.
За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Зміна підстав позову передбачає заміну обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Зміна предмета позову відбувається, коли позивач висуває нові матеріально-правові вимоги до відповідача.
Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви.
Водночас не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи, 26 травня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву (уточнену), в якій були конкретизовані обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги. В той же час предмет та підстави позову не зазнали змін, тому відсутні підстави вважати, що місцевим судом було порушено норми процесуального права під час розгляду справи.
 
Вказані, а також інші доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні відповідачем норм матеріального і процесуального права й зводяться до переоцінки судом доказів, що у силу вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу управління освіти, молоді та спорту Чортківської міської ради Тернопільської області залишити без задоволення.
 
Рішення Чортківського районного суду Тернопільської області від 20 жовтня 2021 року та постанову Тернопільського апеляційного суду від 18 лютого 2022 року залишити без змін. 
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                           Н. Ю. Сакара
 
О. В. Білоконь
 
О. М. Осіян