УХВАЛА

30 червня 2022 року 
м. Київ

справа №9901/47/21
адміністративне провадження №П/9901/47/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді - Калашнікової О.В.,
суддів: Соколова В.М., Загороднюка А.Г., Смокович М.І., Єресько Л.О.,
розглянувши заяву представника Верховної Ради України Лаптієва Аркадія Миколайовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АРІАДНА ТВ» до Президента України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Служба безпеки України, Рада національної безпеки і оборони України, Верховна Рада України про визнання протиправним та нечинним Указу Президента України від 2 лютого 2021 року №   43/2021 Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 2 лютого 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», у частині застосування санкцій до нього, 
УСТАНОВИВ:
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 05 березня 2021 року відкрив провадження в адміністративній справі №9901/47/21.
Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін на 11 липня 2022 року на 10:00.
27 квітня 2022 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла заява від представника Верховної Ради України Лаптієва Аркадія Миколайовича - про участь у судовому засіданні, призначеному на 11 липня 2022 року, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Вирішуючи подану заяву, суд виходить з наступного.
Заява про розгляд справи в режимі відеоконференції обґрунтована введенням на території України воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та загрозою постійних повітряних атак на місто Київ.
Відповідно до частини п`ятої статті 5 КАС України ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
Відповідно до частини першої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
За частиною другою статті 195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
Відповідно до частини четвертої статті 195 КАС України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.
17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).
04 вересня 2021 року в газеті «Голос України» №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку. Зазначені підсистеми офіційно почали функціонувати з 05 жовтня 2021 року.
Зокрема, можливість участі учасників справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, як у приміщенні суду, так і поза межами приміщення суду, здійснюється засобами підсистеми відеоконференцзв`язку. При цьому, для проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, особа попередньо має бути зареєстрована в Електронному кабінеті (пункт 49 Положення про ЄСІТС).
Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому Законами України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ та від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено відповідні Укази Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 та від 17 травня 2022 року № 341/2022, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, а потім з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (надалі також - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону № 389-VIII у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.
Рада суддів України ухвалила рішення від 24 лютого 2022 року № 9, за яким звернула увагу всіх суддів України, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.
Подана представником третьої особи заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відповідає вимогам щодо форми і змісту, подана з дотриманням правил процесуального закону.
З урахуванням наведеного, враховуючи, що Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду має технічну можливість провести судове засідання в такий спосіб (за допомогою програмного забезпечення «EasyCon», розміщеного за посиланням vkz.court.gov.ua) у визначені дату і час, є підстави задовольнити заяву представника Верховної Ради України.
За таких обставин, заява представника тертьої осби про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів підлягає задоволенню.

Відповідно до частини п`ятої статті 195 КАС України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
Керуючись статтями 44, 195 КАС, Верховний Суд,
УХВАЛИВ:
Заяву представника Верховної Ради України про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі № 9901/47/21 задовольнити.
Забезпечити участь представника Верховної Ради України у судових засіданнях у справі №9901/47/21 в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку відповідно до Положення про ЄСІТС.
Роз`яснити представнику сторони, що для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції вони зобов`язані: зайти та авторизуватися в підсистемі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.
Роз`яснити представнику, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                                                                                 О.В. Калашнікова
                                                                                                                                                                                    В.М. Соколов
                                                                                                                                                                                    А.Г. Загороднюк  
                                                                                                                                                                                     М.І. Смокович 
                                                                                                                                                                                    Л.О. Єресько