ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2022 року 
м. Київ

cправа №  911/2849/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Селіваненка В.П. (головуючий), Булгакової І.В. і Львова Б.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Ковалівської О.М., 

представників учасників справи:
позивача - товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет"   - Гороховської А.О., 
відповідача - акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління "Укргазтехзв`язок"  - Баранецької М.Р.,

розглянувши касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" (далі - Компанія)
на рішення господарського суду Київської області від 25.08.2021  (суддя                        Сокуренко Л.В.) та
постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 (головуючий суддя - Коротун О.М., судді Майданевич А.Г. і  Сулім В.В.)
зі справи № 911/2849/20
за позовом Компанії
до акціонерного товариства "Укртрансгаз" в особі філії "Управління "Укргазтехзв`язок" (далі - Товариство)
про стягнення 1 143 317,16 грн.,

ВСТАНОВИВ:

1. Позов було подано про стягнення 1 143      317, 16 грн. заборгованості та обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором від 14.07.2016 №1607000485 (далі - Договір)  щодо оплати у строки, визначені договором.

2. Рішенням господарського суду Київської області від 25.08.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021, у позові відмовлено.

Рішення та постанову мотивовано недоведенням позивачем того, що послуги на суму 1   143   317, 16 грн. надано і, відповідно, кошти в цій сумі відшкодовано фізичним та юридичним особам саме в рамках Договору.

3. У касаційній скарзі до Верховного Суду Компанія просить скасувати зазначені рішення та постанову з даної справи і передати останню повністю на новий розгляд до суду першої інстанції. 

Скаргу обґрунтовано тим, що: 
- судом апеляційної інстанції застосовано норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду; 

- відсутні правові висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах щодо застосування пункту 4 статті 844 Цивільного кодексу України (яку суди не врахували), пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 № 284 «Про Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» (щодо форм актів оціночної комісії, на підставі яких  мають бути відшкодовані витрати). 

4. У відзиві на касаційну скаргу Товариство зазначає про наявність підстав для закриття касаційного провадження в цій справі, а також про недоведеність та необґрунтованість скарги і просить закрити касаційне провадження за касаційною скаргою, а у випадку її розгляду по суті відмовити у задоволенні касаційної скарги, рішення та постанову попередніх судових інстанцій в даній справі залишити без змін.

5. Компанією  подано відповідь на відзив, в якому вона зазначає про свою незгоду з доводами та аргументами Товариства, наведеними у відзиві на касаційну скаргу, і просить задовольнити позовні вимоги та стягнути з Товариства на користь Компанії суму заборгованості 

6. Товариство, у свою чергу, подало «заперечення на відповідь на відзив», зазначаючи про необґрунтованість, безпідставність, законодавчу невмотивованість позовних вимог, і просить залишити позовну заяву Компанії без задоволення. 

7.   У прийнятті оскаржуваних судових рішень судами попередніх інстанцій з`ясовано й зазначено, зокрема, таке. 

7.1. Компанією (підрядник) і Товариством (замовник) укладено Договір, за умовами якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботи по об`єкту «Ремонт кабельної лінії зв`язку систем управління та зв`язку магістрального газопроводу Союз та Кременчук Богородчани на ділянці НПП 2/1 ВЗ Південний Буг НПП 4/2 (Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач) (код ЄЗС ДК 021:2015-45231000-5)»  (далі - Об`єкт) у повному обсязі відповідно до чинних нормативних документів, проєктної, технічної та кошторисної документації, а замовник зобов`язується на умовах Договору прийняти виконані роботи та оплатити їх вартість; місце виконання робіт у межах Кіровоградської області.   

7.2. 17.03.2020 відбулося введення в експлуатацію закінченого будівництвом Об`єкта (згідно з актом комісії з прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта та наказами управління «Укргазтехзв`язок»).

7.3. Як вбачається з матеріалів справи, саме підрядник розробляє проєктну документацію, затверджує її з організаціями у встановленому законодавством порядку та повинен отримати позитивний експертний звіт у ДП «Укрдержбудекспертиза» щодо розгляду кошторисної частини проєктної документації та вимог міцності, надійності і довговічного об`єкту ремонту; на нього покладається обов`язок з`ясування, в тому числі, дійсних витрат, які підлягатимуть компенсації власникам будинків, будівель, споруд, знесених зелених насаджень та посівів, що підлягають знесенню. 

7.4. Згідно з умовами Договору:
- ціна є договірною, її вид визначено як динамічна (додаток №1 до Договору);

- підрядник виконує роботи згідно із затвердженим робочим проєктом, кошторисною документацією, не порушуючи вимог з промислової безпеки та охорони праці, із залученням своїх висококваліфікованих працівників з використанням найвищого рівня сучасних технологій. Підрядник відповідає перед замовником за якість робіт і їх відповідність вимогам, установленим державними стандартами, будівельними нормами і правилами, архітектурними стандартами, іншими нормативними документами в галузі будівництва, робочому проєкту, кошторисній документації та умовам Договору (пункт 3.8); доказів внесення змін до цього пункту або ж пункту Договору про кошторис позивачем не надано;

- підрядник виконує роботи у відповідності з проєктом виконання робіт, будівельними нормами і правилами, затвердженими графіками виконання робіт. Підрядник забезпечує комплектацію робіт усіма матеріалами, виробами, конструкціями та обладнанням (пункт 3.23).   

7.5. У проєктній документації, яка пройшла повторну експертизу в ДП «Укрдержбудекспертиза», передбачено ліміт коштів у Главі 1. «Підготовлення території будівництва» згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, пункт 5.8.7.4, по статті витрат «Компенсація власникам вартості будинків, будівель, споруд, знесених зелених насаджень та посівів, що підлягають знесенню», що складає 521 967,04 грн. Доказів зміни ліміту коштів скаржником також не надано.

7.6.  Звертаючись з позовом у цій справі, Компанія вказувала, що компенсації підлягає сума в розмірі 1 646 219,18 грн., що підтверджується копіями відповідних актів відшкодування витрат та платіжних доручень.

З цих документів вбачається, що тільки акти відшкодування витрат, понесених Компанією, на компенсацію власникам знесених зелених насаджень та посівів, що складають загальну суму 502 902,02 грн., погоджені з обох сторін  (підписані та скріплені печаткою Товариства без зауважень та заперечень).

7.7. Водночас з наданим Компанією актом відшкодування витрат на загальну суму                           1 143 317, 16 грн. замовник не погодився, посилаючись на перевищення ліміту компенсації власникам вартості будинків, будівель, споруд, знесених зелених насаджень та посівів, що підлягають знесенню.  Зокрема, Товариство зазначило, що майже в усіх спірних актах відсутнє посилання на конкретну дільницю магістрального газопроводу «Союз» та «Кременчук-Ананьїв-Богородчани», а саме: на дільницю НПП 2/1 ВЗ Південний Буг НПП 4/2.

7.8. Як вбачається з матеріалів справи, акт відшкодування витрат на загальну суму                     1 143 317, 16 грн. складений на підставі актів, що складені оціночною комісією на збитки сільськогосподарської продукції. Акти містять відомості, окрім іншого, щодо дати складання, підрядника, генпідрядника, назви фізичної особи чи юридичної особи - власника сільськогосподарської продукції, якому нанесені збитки, назву ремонтних робіт, за яких нанесені збитки при здійсненні цих робіт. 

Водночас фактично у кожному такому акті відсутнє уточнення назви дільниці, на якій безпосередньо знаходяться власники земельних ділянок, сільськогосподарській продукції на яких, за доводами позивача, і завдано збитки.

При цьому наявність назв селищних рад на спірних актах не може бути беззаперечним доказом того, що саме власникам цих земельних ділянок, яким Компанією здійснено грошове відшкодування, нанесено збитки внаслідок потрави, яка, у свою чергу, здійснена на виконання умов Договору, оскільки жодними документами (Договором, додатками до нього, проєктом, планом, робочою документацією тощо) не визначено переліку земельних ділянок з зазначенням кадастрового номеру, адреси, конкретної площі потрави тощо, а також їх власників, яким буде нанесено збитки внаслідок виконання Договору. 

7.9. За доводами Компанії, відсутній обов`язок сторін при укладанні Договору заздалегідь передбачати перелік земель та їх власників, яким можуть бути нанесені збитки внаслідок потрав; водночас саме Товариство, порушуючи питання про відшкодування своїх витрат на компенсацію, мало довести реальність та достовірність таких витрат, здійснених на виконання укладеного сторонами Договору. Проте такі доводи не можуть бути підставою для відшкодування відповідних витрат, оскільки останні є недоведеними.  За відсутності переліку земельних ділянок у суду відсутня можливість дослідити, на яких саме ділянках було понесено додаткові витрати, не передбачені умовами Договору.

7.10. У суду відсутня можливість перевірити та встановити власника, конкретну земельну ділянку за кадастровим номером та адресою, розмір пошкодженого майна і перевірити правильність здійснення позивачем розрахунку сум компенсацій. 

7.11. Як передбачено пунктом 6 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого   постановою Кабінетом Міністрів України від 19.04.1993 № 284, при тимчасовому зайнятті земельних ділянок для розвідувальних робіт, а також для обов`язкових планових робіт з будівництва, технічного обслуговування і ремонту лінійної частини магістральних трубопроводів, що проходять в одному технічному коридорі, збитки визначаються за угодою між власниками землі або землекористувачами та підприємствами, установами й організаціями - замовниками таких робіт з обумовленням розмірів збитків і порядку їх відшкодування в договорі; при недосягненні згоди розміри збитків визначаються комісіями, створюваними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад.

При цьому посилання позивача на необхідність відображення лише причини понесених витрат (знесення посівів при проведенні робіт з ремонту газопроводу) є необґрунтованими, оскільки без ідентифікації території, на якій було здійснено такі знесення, неможливо встановити, чи було їх здійснено саме в процесі виконання укладеного сторонами Договору. 

7.12. Компанією на власний розсуд здійснено відшкодування збитків, понад ліміт коштів, передбачених у проєктній документації, без погодження із замовником  таких робіт (Товариством) та без укладання будь-яких додаткових угод, проєктно-робочої документації тощо. Такі дії Компанії не свідчать про дотримання нею умов Договору в частині здійснення відповідних компенсацій.

7.13. Позивач посилався також на стандарт України «Правила визначення вартості будівництва». Однак ним передбачено основні правила визначення вартості проектних робіт та експертизи проектної документації для нового будівництва, реконструкції та технічного переоснащення підприємств, будівель і споруд, ремонту житла, об`єктів соціальної сфери і комунального призначення та благоустрою, а також реставрації пам`яток архітектури і містобудування, що здійснюються на території України. Цим стандартом не передбачені умови відшкодування витрат з компенсації, оскільки такі умови узгоджуються сторонами при укладенні договору, що й було ними здійснено. 

8. Причиною спору в даній справі стало питання про наявність або відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача зазначеної останнім суми заборгованості 1   143   417, 16 грн. 

9. Згідно з положеннями Цивільного кодексу України:
- за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.  Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (частини перша, друга статті 837);
- замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові (частина перша статті 853). 
10. Відповідно до приписів Господарського процесуального кодексу України:
- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх, зокрема, вимог; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини третя, четверта статті 13);
- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 73); 
- кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх, зокрема, вимог; докази подаються, зокрема, сторонами (частини перша, третя статті 74);
- належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування; суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (частина перша статті 76).
11. Суди попередніх інстанцій у розгляді справи, з огляду на наведені законодавчі приписи та з урахуванням встановлених у справі фактичних обставин і досліджених у ній доказів, дійшли висновків про недоведеність позивачем (Компанією) заявлених позовних вимог.
Доводи касаційної скарги даного висновку не спростовують. 
12. Як вбачається з оскаржуваних судових рішень, Компанією не доведено в судах попередніх інстанцій належними доказами реальність та добросовісність витрат у зазначеній сумі і саме у зв`язку з виконанням  укладеного сторонами договору. 
Водночас суд касаційної інстанції в силу імперативного припису частини другої статті 300 Господарського процесуального кодексу України не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Тому доводи касаційної скарги, пов`язані із встановленням обставин справи та оцінкою доказів у ній, не можуть бути предметом розгляду в касаційній інстанції. 
13.   В обґрунтування свого прохання про передачу справи на новий розгляд до суду першої інстанції скаржник з посиланням на частину третю статті 310 названого Кодексу зазначає, зокрема, про «відсутність дослідження судами взаємозв`язку, що Відповідачем було погоджено акти оціночних комісій, які оплачені на підставі інших Актів на відшкодування».
Частиною третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України визначено підстави скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд, а саме - порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу; або 2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або 3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або 4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.
Таким чином, «недослідження взаємозв`язку» (зокрема, між доказами) не визначено процесуальним законом як підставу для скасування судових рішень з передачею справи на новий розгляд. 
14.  Оскільки прийняття відповідних судових рішень ґрунтується на недоведеності позивачем обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, суд касаційної інстанції не вважає за необхідне і можливе формування у справі, що розглядається, правових висновків щодо застосування норм матеріального права, в тому числі статті 844 Цивільного кодексу України та пункту 6 згаданого Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам. 
15.   Не приймається посилання скаржника на неврахування апеляційною інстанцією правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду, з огляду на таке. 
У посиланні на постанову Верховного Суду від 25.06.2020 зі справи                                 № 922/832/18 скаржником наведено лише цитати з нормативно-правових актів - частин першої, другої статті 875 Цивільного кодексу України, частини першої статті 850 названого Кодексу, пункту 4 Загальних умов укладення та виконання договорів у капітальному будівництві; затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668, - що не є правовим висновком Верховного Суду щодо застосування норм права, який мав би враховуватися при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин (у розумінні частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України). 
Що ж до постанови Верховного Суду від 27.03.2019 зі справи №917/902/18, то, за її змістом, названий суд погодився з висновками місцевого господарського суду про закриття провадження у справі (на підставі пункту 1 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України), тобто зазначена справа судом по суті не розглядалася , вирішення спору в ній не відбулося, у зв`язку з чим не відбулося й формування остаточного правового висновку Верховного Суду у відповідній справі. До того ж предметом позову в ній було визначення протиправним та скасування рішення виконавчого комітету міської ради, а не стягнення заборгованості за договором капітального підряду, як у справі, що розглядається. 
16. Доводи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, враховуються Верховним Судом у тій мірі, в якій вони узгоджуються з викладеним у даній постанові. 
17. Визначених законом процесуальних підстав для скасування оскаржуваних судових рішень не вбачається, у зв`язку з чим касаційну скаргу позивача слід залишити без задоволення.
18. Понесені позивачем у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції судові витрати покладаються на позивача, оскільки касаційна скарга залишається без задоволення.
Керуючись статтями 129, 300, 308, 309, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-промислова компанія "Хоум-Нет" залишити без задоволення, а рішення господарського суду Київської області від 25.08.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 зі справи  № 911/2849/20  - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                       В. Селіваненко 
Суддя                                                                                                        І. Булгакова
Суддя                                                                                                                       Б. Львов