Постанова
Іменем України
                                                                                                
15 червня 2022 року
м. Київ
 
справа № 461/6934/20
провадження № 61-19462св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
 
головуючого - Крата В. І.,
суддів: Антоненко Н. О. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Коротуна В. М., Краснощокова Є. В., 
 
учасники справи:
 
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідачі: державне підприємство «Сетам», приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білий Андрій Миколайович, ОСОБА_2 , 
третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Спектрум Ессетс», 
 
розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року в складі колегії суддів Ніткевича А. В., Бойко С. М., Копняк С. М.,
 
ВСТАНОВИВ :
 
Короткий зміст позовних вимог 
 
У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білого А. М., ОСОБА_2 про визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів та скасування акта приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки.
 
Позов мотивувала тим, що на виконанні у приватного виконавця Білого А. М. перебуває виконавче провадження №60940985 про стягнення з ОСОБА_1 боргу на користь ПАТ «Фідобанк». Вказувала, що в межах зазначеного виконавчого провадження 16 березня 2020 року проведено електронні торги з реалізації лоту № 407718 (предмет іпотеки), а саме квартири загальною площею 32,2 м? за адресою: АДРЕСА_1 , організатором яких було ДП «СЕТАМ». Згідно протоколу № 495477, сформованого 07 серпня 2020 року, переможцем електронних торгів визнано учасника № 14 ОСОБА_2 з ціновою пропозицією 2 100 000 грн. Разом із тим, згідно протоколу № 470088 від 16 березня 2020 року переможцем торгів було спочатку визнано учасника № 9, яким зроблена цінова пропозиція за лот у розмірі 4 043 052 грн, однак у встановлений строк вказаний учасник не вніс суму за придбане майно. Учасником, цінова пропозиція якого була наступною за розміром, став учасник № 11, який запропонував 4 030 650 грн за лот, однак учасник № 11 також не вніс всієї суми за майно, тим самим відмовившись від підписання протоколу про проведення торгів. Позивачка зазначала, що згідно зі статтями 45, 46 Закону України «Про іпотеку», якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від підписання протоколу про їх проведення та сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягали оголошенню такими, що не відбулися. Вказувала, що визнання переможцем торгів третього учасника, яким запропоновано ціну за лот значно нижчу від учасників № 9 та № 11, не передбачено чинним законодавством та порушує права позивачки як боржника у виконавчому провадженні.
 
З огляду на викладене просила суд ухвалити рішення, яким визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 495477 по лоту № 407718, сформований 07 серпня 2020 року організатором торгів ДП «СЕТАМ», яким визначено переможцем учасника № 14, та скасувати акт приватного виконавця Білого А. М. про реалізацію предмета іпотеки від 25 серпня 2020 року у виконавчому провадженні ВП № 60940985.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Галицького районного суду міста Львова від 30 листопада 2020 року в складі судді Романюка В. Ф. позов задоволено:
визнано недійсним протокол проведення електронних торгів № 495477 по лоту №407718, сформований 07 серпня 2020 року організатором торгів ДП «СЕТАМ», яким визначено переможцем учасника №14 (Євгенюка В. В.);
скасовано акт приватного виконавця Білого А. М. про реалізацію предмета іпотеки від 25 серпня 2020 року у виконавчому провадженні ВП № 60940985.
 
Рішення суду мотивовано тим, що якщо переможець електронних торгів і наступний учасник відмовилися від сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися. При цьому оголошення переможцем електронних торгів третього і послідуючого учасників прилюдних торгів є порушенням порядку проведення торгів та суперечить вимогам частини третьої статті 46 Закону України «Про іпотеку». Оскільки в справі, що переглядається, переможцем оспорюваних торгів було визнано третього учасника торгів, а саме учасника № 14 ОСОБА_2 , який запропонував найнижчу ціну за лот (2 100 000 грн), суд першої інстанції зробив висновок про наявність підстав для задоволення позову та визнання недійсним протоколу, яким оформлено торги, та скасування акта державного виконавця. 
 
Короткий зміст постанови апеляційного суду
 
Постановою Львівського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року апеляційні скарги представників відповідачів задоволено, рішення Галицького районного суду м. Львова від 30 листопада 2020 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.
 
Постанова мотивована тим, що аналіз статей 45, 46 Закону України «Про іпотеку» свідчить, що стаття 45 вказаного Закону визначає правові наслідки відмови переможця торгів від підписання протоколу, а частина третя статті 46 Закону визначає правові наслідки невнесення покупцем всієї належної до сплати суми у десятиденний строк. Колегія суддів зазначила, що для того, щоб набути статус переможця торгів, необхідно мати статус учасника торгів, а організатор повинен сформувати на таку особу протокол про визнання переможцем торгів; для того, щоб набути статус покупця на електронних торгах необхідно бути визнаним переможцем і підписати протокол, відтак особа набуває статусу покупця і у неї виникає обов`язок внести всі належні до сплати суми у десятиденний строк з моменту отримання відповідного статусу. Суд апеляційної інстанції встановив, що учасник № 11 ОСОБА_3 (яка запропонувала другу за величиною ціну за лот) не набула статусу переможця торгів та вибула зі складу учасників унаслідок повернення їй гарантійного внеску. Після відновлення виконавчого провадження та проведення електронних торгів суб`єктний склад учасників торгів змінився, а тому організатор торгів не формував на вказану особу протокол і не визнавав її переможцем торгів. З урахуванням обставин вибуття учасників № 9 ОСОБА_4 та № 11 ОСОБА_3 апеляційний суд уважав, що визнання переможцем учасника № 14 ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ціну за лот (2 100 000 грн), відповідає вимогам Порядку реалізації арештованого майна.
 
Аргументи учасників справи
 
25 листопада 2021 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову апеляційного суду та просила її скасувати як таку, що прийнята з неправильним застосуванням норм матеріального права, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд, відмовивши в задоволенні позову, допустив неправильне застосування статей 45, 46 Закону України «Про іпотеку», оскільки оголошення переможцем електронних торгів третього й послідуючих учасників торгів є порушенням порядку їх проведення. Вказує, що оголошення переможцем торгів учасника № 14, яким запропоновано ціну вдвічі нижчу, ніж учасники № 9 та № 11, об`єктивно порушує права позивачки як боржника у виконавчому провадженні.
 
У травні 2021 року до Верховного Суду надійшли відзиви відповідачів на касаційну скаргу, а саме:
            відзив ОСОБА_2 , який мотивований необхідністю закриття касаційного провадження, оскільки Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року в справі № 442/4240/14-ц фактично відступив від висновку щодо застосування норм права, на які посилається в касаційній скарзі позивачка, зазначивши, що електронні торги оголошуються такими, що не відбулися, лише за відсутності наступного учасника торгів, який запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, або у разі його відмови; вказує також, що учасник № 11 не набула статусу ані переможця, ані покупця на електронних торгах, у зв`язку з чим висновок суду першої інстанції про те, що переможцем на торгах оголошено третього учасника, є помилковим;
            відзив приватного виконавця Білого А. М., який мотивований тим, що апеляційний суд зробив правильний висновок про те, що учасник № 11 внаслідок повернення їй гарантійного внеску до поновлення виконавчого провадження та проведення торгів втратила статус учасника торгів, переможцем чи покупцем не визнавалася, у зв`язку з чим переможцем було обґрунтовано визнано наступного учасника - ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ціну; вказує також про недоведеність порушення прав позивачки, а також обрання нею неефективного способу захисту.
 
Рух справи в суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 14 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження в справі.
 
Ухвалою Верховного Суду від 09 червня 2022 року справу призначено до судового розгляду.
 
Межі та підстави касаційного перегляду
 
Переглядаючи в касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).
 
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. 
 
В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).
 
В ухвалі Верховного Суду від 14 лютого 2022 року вказано, що касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України, оскільки суд при вирішенні справи не застосував висновків, викладених у постановах Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року в справі № 6-2567цс16, від 06 квітня 2016 року в справі № 3-242гс16 та постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року в справі № 463/6465/14, від 18 жовтня 2018 року в справі № 903/145/18, від 10 січня 2019 року в справі № 908/528/18, від 27 січня 2020 року в справі № 761/26815/17, від 15 січня 2020 року в справі № 367/6231/16-ц.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
Суди встановили, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білого А. М. перебувало виконавче провадження № 60940985 з примусового виконання виконавчого листа № 2-2116/11, виданого 24 грудня 2014 року Галицьким районним судом міста Львова про стягнення з ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Тиверсія» солідарно на користь ПАТ «СЕБ Банк» 8 654 574,19 грн заборгованості, 1 700 грн судового збору та 120 грн витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.
 
В ході виконавчого провадження приватним виконавцем скеровано на адресу Львівської філії ДП «СЕТАМ» пакет документів разом із заявкою на реалізацію арештованого майна (предмета іпотеки) - приміщення квартири загальною площею 32,2 м? за адресою: АДРЕСА_1 .
 
Згідно з протоколом № 470088, сформованим 16 березня 2020 року ДП «СЕТАМ», переможцем електронних торгів за лотом 407718 визначено учасника № 9 ОСОБА_4 , яка зробила цінову пропозицію 4 043 052 грн, та встановлено строк для сплати переможцем коштів до 30 березня 2020 року.
 
27 березня 2020 року організатором ДП «СЕТАМ» торги за лотом № 407718 зупинені у стані «підписання протоколу» на підставі постанови про зупинення виконавчого провадження приватного виконавця Білого А. М. від 26 березня 2020 року.
 
У зв`язку із зупиненням торгів ОСОБА_4 надала на адресу ДП «СЕТАМ» заяву від 30 березня 2020 року про повернення гарантійного внеску, сплаченого за лот № 407718, тим самим відмовившись від підписання протоколу № 470088 від 16 березня 2020 року, а ДП «СЕТАМ» повернуло ОСОБА_4 гарантійний внесок з підстав, передбачених пунктом 1 розділу Х Порядку .
 
30 березня 2020 року на адресу ДП «СЕТАМ» надійшла заява учасника № 11 ОСОБА_3 , цінова пропозиція якої склала 4 030 650 грн, про повернення у зв`язку із зупиненням торгів гарантійного внеску, сплаченого за лот № 407718. ДП «СЕТАМ» повернуло ОСОБА_3 сплачений нею гарантійний внесок.
 
Постановою приватного виконавця Білого А. М. від 05 серпня 2020 року поновлено виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-2116/11.
 
07 серпня 2020 року ДП «СЕТАМ» сформувало протокол № 495477 проведення електронних торгів, відповідно до якого переможцем торгів за лотом № 407718 визначено учасника № 14 ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ціну 2 100 000 грн.
 
Згідно з випискою з рахунку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» 13 серпня 2020 року зараховано кошти на депозитний рахунок приватного виконавця Білого А. М. в сумі 1 995 000 грн, що дорівнює різниці між ціною продажу придбаного ОСОБА_2 лота за 2 100 000 грн і сумою винагороди організатора торгів за цим лотом (105 000 грн).
 
25 серпня 2020 року приватний виконавець Білий А.М. склав акт приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки.
 
Позиція Верховного Суду
 
Після закінчення електронного аукціону (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронного аукціону. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронного аукціону за лотом (пункт 1 Розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5). 
 
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 лютого 2022 року в справі № 910/6939/20 (провадження № 12-45гс21) зроблено висновок, що протокол торгів, підписання якого має місце за результатами їх проведення, є за своєю правовою природою попереднім договором, за яким у сторін виникає обов`язок укласти відповідний договір купівлі-продажу у встановлений законом строк, і невиконання якого має наслідки для кожної зі сторін. Для переможця торгів сплата вартості лота у встановлений строк є тією умовою, яка має бути виконана до підписання договору купівлі-продажу, оскільки її невиконання має наслідком втрату ним гарантійного внеску.
 
Відповідно до статей 16, 203, 215 ЦК України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таке розуміння визнання правочину недійсним, як способу захисту, є усталеним у судовій практиці.
 
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року в справі № 761/26815/17 (провадження № 61-16353сво18) зроблено висновок, що «недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим».
 
У справі, що переглядається, ОСОБА_1 пред`явила, зокрема, позовну вимогу про визнання протоколу проведення електронних торгів недійсним з тих підстав, що вказаним протоколом переможцем торгів визнано учасника № 14, який запропонував третю за величиною ставку за належне позивачці майно, чим порушено її права як учасника виконавчого провадження.
 
Згідно з частиною восьмою статті 45 Закону України «Про іпотеку» (тут і далі - в редакції, чинній на момент проведення торгів), якщо переможець прилюдних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися.
 
Якщо покупець не внесе всієї належної до сплати суми в десятиденний строк, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися (частина третя статті 46 Закону України «Про іпотеку»).
 
У постанові Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року в справі № 6-2567цс16 зроблено висновок, що: «якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від підписання протоколу про їх проведення та сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися. Оголошення переможцем прилюдних торгів третього й послідуючих учасників прилюдних торгів, якими запропоновано найнижчу ціну, є порушенням порядку проведення торгів й такі дії не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України «Про іпотеку» та пунктів 7.2, 7.3 Тимчасового положення».
 
Аналогічні за змістом висновки містяться в постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року в справі № 463/6465/14, від 18 жовтня 2018 року в справі № 903/145/18, від 10 січня 2019 року в справі № 908/528/18.
 
У вказаних постановах, на які посилається позивачка у касаційній скарзі, судами встановлено обставини відмови від підписання протоколу про проведення торгів та невнесення вартості лоту всіма учасниками торгів, цінові пропозиції яких були вищими, ніж пропозиція учасника, якого визнано переможцем торгів.
 
Натомість у справі, яка переглядається, суди встановили, що:
за результатами проведення електронних торгів їх переможцем на підставі протоколу № 470088 від 16 березня 2020 року визнано учасника № 9 ОСОБА_4 , яка запропонувала 4 043 052 за лот;
організатор торгів встановив переможцю строк для оплати вартості лоту до 30 березня 2020 року;
27 березня 2020 року ДП «СЕТАМ» торги за лотом № 407718 зупинені у стані «підписання протоколу» на підставі постанови про зупинення виконавчого провадження приватного виконавця Білого А. М. від 26 березня 2020 року;
у зв`язку із зупиненням торгів ОСОБА_4 надала на адресу ДП «СЕТАМ» заяву від 30 березня 2020 року про повернення гарантійного внеску, сплаченого за лот № 407718;
30 березня 2020 року на адресу ДП «СЕТАМ» надійшла заява учасника № 11 ОСОБА_3 , протокол щодо оголошення переможцем якої організатором торгів не складався, про повернення гарантійного внеску;
повернення гарантійного внеску до поновлення проведення торгів свідчить про вибуття як ОСОБА_4 , так і ОСОБА_3 зі складу учасників торгів;
після поновлення 05 серпня 2020 року виконавчого провадження ДП «СЕТАМ» сформувало протокол № 495477 від 07 серпня 2020 року про проведення електронних торгів, відповідно до якого переможцем торгів за лотом № 407718 визначено учасника № 14 ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ціну - 2 100 000 грн.
 
Відповідно до пункту 1 Розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, у разі зупинення електронного аукціону (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронного аукціону переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронному аукціоні майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупиненого електронного аукціону мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою.
 
За встановлених судами обставин зупинення виконавчого провадження та проведення електронних торгів до спливу визначеного законом 10-денного строку на сплату всієї вартості лоту переможцем торгів, звернення учасників № 9 та № 11 до організатора торгів із заявами про повернення гарантійного внеску й вибуття їх зі складу учасників торгів, що відповідає пункту 1 Розділу Х Порядку, а також відсутності складеного організатором торгів протоколу про визнання учасника № 11 їх переможцем, наступне формування протоколу проведення електронних торгів № 495477 від 07 серпня 2020 року, в якому переможцем торгів визнано учасника № 14 ОСОБА_2 , який запропонував найвищу ціну за лот після поновлення виконавчого провадження та проведення електронних торгів, здійснено з дотриманням вимог чинного законодавства та без порушення прав позивачки як учасника виконавчого провадження. 
 
З огляду на викладене апеляційний суд зробив правильний висновок про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 , однак помилився щодо мотивів такої відмови, вдавшись до оцінки проведених торгів на предмет їх дійсності та законності, не звернувши увагу на те, що відповідних позовних вимог ОСОБА_1 не пред`являла, а предметом спору в справі, що переглядається, є, зокрема, визнання протоколу проведення електронних торгів, який за своїм змістом є попереднім договором, недійсним.
 
За таких обставин постанова апеляційного суду підлягає зміні з викладенням її мотивувальної частини в редакції цієї постанови.
 
Оскільки встановлено підстави для зміни постанову апеляційного суду, колегія суддів інші підстави відкриття касаційного провадження не аналізує.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 400 ЦПК України).
 
Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржена постанова прийнята без дотримання норм матеріального права та без урахування висновків щодо їх застосування, викладених у постановах Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року в справі № 6-2567цс16 та постановах Верховного Суду від 28 лютого 2018 року в справі № 463/6465/14, від 18 жовтня 2018 року в справі № 903/145/18, від 10 січня 2019 року в справі № 908/528/18, від 27 січня 2020 року в справі № 761/26815/17.
 
У зв`язку з необхідністю врахування висновків щодо застосування норм права, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 лютого 2022 року в справі № 910/6939/20 (провадження № 12-45гс21), касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржена постанова суду апеляційної інстанції - зміні з викладенням її мотивувальної частини в редакції цієї постанови. 
 
Оскільки Верховний Суд змінює судове рішення, але виключно у частині мотивів його прийняття, то новий розподіл судових витрат не здійснюється.
 
Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ :
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково. 
 
Постанову Львівського апеляційного суду від 12 жовтня 2021 року змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                      В. І. Крат
 
Судді                                                                                 Н. О. Антоненко
 
                                                                                          І. О. Дундар
 
                                                                                         В. М. Коротун
 
                                                                                         Є. В. Краснощоков