Ухвала
05 травня 2022 року                                                                                                      
м. Київ
справа № 211/5760/20
провадження № 61-3666ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду 
Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 липня 2021 року та постанову Дніпропетровського апеляційного суду від 03 лютого 2022 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до виконавчого комітету Криворізької міської ради Дніпропетровської області про визнання права власності,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2022 року ОСОБА_1 до Верховного Суду подав касаційну скаргу на вищезазначені судові рішення.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У тексті касаційної скарги ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».
Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.
Вирішуючи питання про сплату судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
Зазначена правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі 
№ 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).
Предметом спору у цій справі є визнання права власності на гараж, побудований без дозвільних документів, тобто зазначений спір не пов`язаний із захистом порушених прав заявника як учасника бойових дій, не стосується його соціального і правового статусу, який врегульовано спеціальним законом.
За таких обставин правові підстави, передбачені пунктом 13 частини першої 
статті 5 Закону України «Про судовий збір», для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги у цій справі відсутні. 
Слід також зазначити, що на підтвердження наявності статусу учасника бойових дій, постраждалого учасника Революції Гідності чи Героя України заявником не надано відповідних доказів.
У відповідності до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання 
до суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, 
що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент звернення позивачки до суду з цим позовом) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 
0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше                  5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Частиною другою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.
З урахування того, що зі змісту поданої касаційної скарги та оскаржених судових рішень неможливо встановити ціну позову станом на день його подання(невідома вартість гаража), суд касаційної інстанції попередньо визначає розмір судового збору з урахуванням вимог майнового характеру, виходячи з мінімальної ставки, з подальшою можливою сплатою недоплаченої суми за результатами розгляду касаційної скарги.
Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 1 681 грн (840,80 х 200 %).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду 
у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК 
у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).
На підтвердження оплати судового збору до суду необхідно надати документ, що підтверджує сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених 
статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 липня 2021 року та постанову Дніпропетровського апеляційного суду 
від 03 лютого 2022 року - залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліку касаційної скарги до 21 травня 2022 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали 
касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                   Є. В. Синельников