ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2022 року 
м. Київ
справа № 810/300/17
адміністративне провадження № К/9901/43222/18 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Жука А.В.,
суддів: Мельник-Томенко Ж.М.,  Мартинюк Н.М., 
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу 
за  позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стейт Оіл» про застосування заходів реагування, провадження у якій відкрито
за касаційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2017 (головуючий суддя - Балаклицький  А.І.) та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 29.03.2017 (головуючий суддя - Сорочко Є.О., судді - Межевич М.В., Земляна Г.В.)
ВСТАНОВИВ:
І. Історія справи
Короткий зміст позовних вимог
1.  У січні 2017 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровської області звернулося до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стейт Оіл» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: автозаправної станції (АЗС) за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, вул. Січеславський шлях, 108; автозаправної станції (АЗС) за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Українка, вул. Дорожня, 10, ТОВ «Стейт Оіл» до повного усунення порушень шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію вищезазначених об`єктів.
2. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що подальша експлуатація автозаправних станцій створює безпосередню загрозу для життя та здоров`я людей, а тому позивач просив застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) автозаправних станцій.
Короткий зміст рішення судів першої та апеляційної інстанцій
3. Постановою Київського окружного адміністративного суду від 02.07.2017, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 29.03.2017, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
4. Судові рішення мотивовано тим, що єдиною підставою для повного чи часткового зупинення діяльності підприємства є факт створення відповідачем загрози життю та здоров`ю людей у зв`язку із експлуатацією приміщень, і цей факт має бути доведений належними та допустимими доказами. Суди вказали на те, що така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. Суди попередніх інстанцій дійшли висновку про те, що оскільки обов`язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд має дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.
5. Судом першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, зазначено, що позивач не довів обґрунтованості обрання такого заходу, як повне зупинення експлуатації (роботи) АЗС ТОВ «Стейт Оіл» та ступінь загрози життю та здоров`ю громадян, з урахуванням виявлених у ході планових перевірок порушень, а виявлені під час перевірки порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки є такими правопорушеннями, які можуть бути усунуті шляхом надання припису, накладення адміністративного стягнення на посадових осіб продавця або застосування до суб`єкта господарювання фінансових санкцій. Водночас, повне зупинення експлуатації (роботи) АЗС ТОВ «Стейт Оіл» є крайнім заходом, який несе значні негативні фінансові наслідки для відповідача, його працівників та бюджету, тому має застосовуватись лише якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей.
6. Судами враховано, що позивачем не надано будь-яких доказів щодо прийняття позивачем відносно відповідача відповідних рішень (припису) про усунення відповідачем порушень, виявлених актами перевірок від 28.12.2016 №96 та №362 у відповідності до вимог ст.ст. 68, 69 Кодексу цивільного захисту України, а також ч. 8 ст.  7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а тому суди дійшли висновку про те, що звернення до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування є передчасним, оскільки самі акти перевірок від 28.12.2016 №96, №362 не містять вимог позивача та встановлених строків, які підлягають обов`язковому виконанню суб`єктом господарювання, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, а лише містять факти виявлених порушень.
7. Крім того, судом першої інстанції встановлено, що обставини, які стали підставою для звернення з позовом до суду щодо застосування заходів реагування перестали існувати та усунуті, що підтверджується відповідними доказами, копії яких наявні в матеріалах справи.
Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву на неї
8.  У квітні 2017 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області подано касаційну скаргу на постанову Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 29.03.2017. У касаційний скарзі позивач, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати зазначені судові рішення та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
9. Касаційна скарга обґрунтована тим, що чинне законодавство не пов`язує звернення контролюючого органу до адміністративного суду з наявністю або відсутністю приписів чи іншого розпорядження про усунення порушення, оскільки таке звернення здійснюється на підставі акту перевірки, яким були встановлені такі порушення. Позивач вважає, що саме акти перевірки від 28.12.2016 №96 та №362 є належними доказами виявлених порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та саме зазначені акти перевірки є підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування. При цьому скаржник зазначає, що керівництву відповідача неодноразово були надані обов`язкові до виконання письмові вимоги щодо усунення порушень вимог законодавства, однак зазначені в приписі від 28.05.2015 №10 та в акті від 28.12.2016 №362 порушення не усунуті з 2015 року, та жодних підтверджень повного усунення порушень відповідачем Головному управлінню не надано.
10. Крім того, позивач вказує на те, що він звернувся до суду з позовом щодо зупинки експлуатації об`єктів відповідача, а не зупинки підприємства відповідача, що, на думку скаржника, не є крайнім заходом реагування. 
11. Відзиву на касаційну скаргу у встановлений судом строк відповідачем не подано. 
Рух адміністративної справи в суді касаційної інстанції
12. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 18.05.2017 відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
13. Відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 з Вищого адміністративного суду України до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду передано матеріали касаційної скарги К/9901/44737/18 за правилами пункту 4 частини першої Розділу VІІ «Перехідні положення» цього кодексу.
14. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2018 для розгляду справи №810/300/17 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Мороз Л.Л., судді - Гімон М.М., Бучик А.Ю.
15. Ухвалою Верховного Суду від 23.10.2018 касаційну скаргу прийнято до провадження.
16. Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівником секретаріату Касаційного адміністративного суду №28 від 10.01.2022 призначено повторний автоматизований розподіл касаційної скарги у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді Гімона М.М.
17. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2022 для розгляду справи №810/300/17 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Мороз Л.Л., судді - Бучик А.Ю., Тацій Л.В.
18. Ухвалою Верховного Суду від 13.01.2022 задоволено заяви суддів Мороз Л.Л., Бучик  А.Ю. та Тацій Л.В. про самовідвід. Відведено суддів Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. та Тацій Л.В. від участі у розгляді справи №810/300/17 за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стейт Оіл» про застосування заходів реагування. Матеріали справи передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.
19. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2022 для розгляду справи №810/300/17 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Жук А.В., судді - Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко  Ж.М.
20. Ухвалою Верховного Суду від 18.04.2022 справу прийнято до провадження визначеним складом суду та призначено до касаційного розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
ІІ. Встановлені судами фактичні обставини справи
21. У період з 08.12.2016 по 28.12.2016 посадовими особами Киричанського районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на підставі наказу від 18.11.2016 №12 та посвідчення на проведення перевірку від 02.12.2016 №133 проведено планову перевірку території, будівель та споруд АЗС ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: 52313, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Українка, вул. Дорожня, 10, з метою перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
22. За результатами проведення планової перевірки позивачем складено акт планової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 28.12.2016 №96, в якому зафіксовані такі порушення, а саме:
- допускається експлуатація об`єктів нерухомості, які є частиною комплексу АЗС без подання у встановленому законодавством порядку декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що дає право на початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості, а саме: будівля гаражу, стаціонарний автомобільний газозаправний пункт;
- не здійснено навчання працівників АЗС з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки;
- не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;
- на АЗС не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії;
- не проведено внесення змін і доповнень до плану локалізації і ліквідації аварій;
- не визначено обсяги забезпечення працівників засобами хімічного захисту, їх типи, а також місця зберігання;
- працівників не забезпечено індивідуальними засобами захисту органів дихання від хімічних речовин;
- не визначено та не затверджено номенклатуру матеріального резерву;
- на АЗС не створено матеріальний резерв об`єктового рівня;
- не укладено угоду на постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування на договірній основі АЗС;
- на АЗС не створено автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;
- не здійснено щорічну перевірку та огляд пристроїв блискавкозахисту зі складанням акту;
- не розроблено комплект експлуатаційно-технічної документації на існуючі пристрої блискавкозахисту;
- зовнішнє протипожежне водопостачання АЗС передбачено від одного пожежного гідранту;
- для позначення місця знаходження пожежного гідранту не встановлено покажчик з літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранту, внутрішнього діаметру трубопроводу в міліметрах, з зазначенням виду водогінної мережі;
- не проведено випробування зовнішнього протипожежного водопостачання зі складанням акту;
- порушено протипожежну відстань між будівлею гаражу та наземним резервуаром ЗВГ;
- порушено протипожежну відстань між паливо-роздавальною колонкою рідкого моторного палива (дизпаливо) та наземним резервуаром ЗВГ;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: не розроблено регламент робіт з підтримання експлуатаційної придатності та планово-попереджувальних робіт згідно затверджених план-графіків обслуговування системи протипожежного захисту (форма Ж.4);
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: у приміщенні де розташовано приймально-контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлено світильник (лампу) аварійного освітлення;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56-.2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: не опломбовано приймально-контрольний прилад системи протипожежного захисту;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: не опломбовано ручні пожежні сповіщувачі;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", а саме: наказом керівника не призначено осіб відповідальних за експлуатацію установки; оперативного (чергового) персоналу для контролю за працездатним станом установки;
- не надано відомості, щодо показників пожежної небезпеки утеплювача у внутрішніх шарах системи зовнішнього облицювання будівлі операторської АЗС;
- не надано актів прихованих робіт складених за результатами монтажу електричних мереж за підвісними стелями у приміщеннях операторської АЗС;
- на АЗС не вивішені на видних місцях плакати, які містять обов`язки водія під час заправляння автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки;
- приміщення магазину операторської АЗС не обладнано системою протипожежного захисту, а саме автоматичною системою пожежогасіння;
- існуючі сходи на перепадах висот покрівлі будівлі операторської АЗС не пофарбовані;
- у приміщеннях операторської АЗС з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- у приміщеннях операторської АЗС допускається експлуатація відкритих розгалужувальних та з`єднувальних коробок;
- у приміщеннях операторської АЗС другий евакуаційний вихід захаращено торгівельним обладнанням, що унеможливлює швидку евакуацію персоналу у разі виникнення НС;
- приміщення будівлі гаражу не обладнано системою протипожежного захисту, а саме системою пожежної сигналізації;
- у приміщеннях будівлі гаражу допускається проведення фарбувальних робіт з застосуванням горючих рідин;
- у приміщеннях будівлі гаражу допускається застосування опалювальних приладів з використанням відкритого вогню;
- у приміщеннях будівлі гаражу допускається проведення зварювальних робіт;
- у приміщеннях будівлі гаражу не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що передбачено здійснювати 1 раз на 2 роки.
23. Також, у період з 21.12.2016 по 28.12.2016 посадовими особами Кам`янського міського управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на підставі наказу від 20.09.2016 №19 та посвідчення на проведення перевірку від 02.12.2016 №473 проведено планову перевірку АЗС ТОВ «Стейт Оіл» за адресою: Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Січеславський шлях, 108, з метою перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
24. За результатами проведення планової перевірки позивачем складено акт планової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 28.12.2016 №362, в якому зафіксовані такі порушення, а саме:
- не розроблено загальнооб`єктову інструкцію про заходи пожежної безпеки;
- особи зайняті на роботах з підвищеною пожежною небезпекою, не пройшли навчання з пожежно-технічного мінімуму та щорічну перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки;
- приміщення котельні не укомплектовано двома порошковими вогнегасниками;
- не проведено перевірку стану улаштування блискавкозахисту;
- не заведено експлуатаційний журнал ревізії пристроїв блискавкозахисту;
- допускається експлуатація АЗС без переносного газоаналізатора у вибухозахищеному виконанні;
- АЗС не забезпечена розрахунковою кількістю плівкоутворювального піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою;
- АЗС не забезпечена жорсткою буксирною штангою довжиною не менше ніж 3 м для евакуації транспортних засобів у випадку пожежі;
- АЗС не забезпечена запасом пожежних сповіщувачів у кількості не менше 10% від кількості змонтованих;
- монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування систем протипожежного захисту (далі - СПЗ) не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: не проведено перевірку відповідності змонтованих СПЗ;
- для контролю працездатності зовнішньої системи протипожежного водопостачання один раз на рік не проводиться випробування на тиск та витрату води з оформленням акту;
- не вказано на пожежних щитах (стендах) їх порядковий номер та номер виклику пожежно-рятувальних підрозділів;
- АЗС не забезпечена другим пересувним порошковим вогнегасником з масою заряду 100 кг;
- не забезпечено кожну паливно-роздавальну колонку, розташовану на окремому заправному острівці, переносним порошковим вогнегасником з масою заряду вогнегасної речовини не менше ніж 9 кг;
- резервуари для зберігання зрідженого газу не укомплектовано трьома переносними порошковими вогнегасниками з масою заряду вогнегасної речовини не менше 9 кг кожний, одним пересувним порошковим вогнегасником з масою заряду вогнегасної речовини не менше 100 кг, а також двома переносними вуглекислотними вогнегасниками з масою заряду вогнегасної речовини не менше 5 кг кожний і двома пересувними вуглекислотними вогнегасниками з масою заряду вогнегасної речовини не менше 28 кг кожний з розрахунку на кожні 200 м.куб. загальної ємності резервуарів;
- по периметру межі АЗС не зорана смуга землі шириною не менше ніж 5 м;
- приміщення складу зберігання автомобільних мастил не обладнано СПЗ відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014, а саме: автоматичною системою пожежогасіння;
- не забезпечено вільний доступ до ручного пожежного сповіщувача при виході з торгівельної зали;
- не створено об`єктовий матеріальний резерв для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій;
- не забезпечено працівників у повному обсязі згідно вимог чинного законодавства засобами радіаційного та хімічного захисту;
- в складському приміщенні тип заповнення прорізу у протипожежній перешкоді не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2002* «Захист від пожежі. Пожежна безпека об`єктів будівництва», а саме: не встановлені протипожежні двері з нормованою межею вогнестійкості та межею поширення вогню;
- не проведено щорічну перевірку вентиляційних установок з відміткою в журналі;
- не затверджено керівником графік перевірки й очищення вентиляційного обладнання;
- допускається захаращування шляхів евакуації меблями та продукцією у будівлі АЗС;
- пожежні щити не доукомплектовано первинними засобами пожежогасіння згідно норм;
- не розроблено графік очищення внутрішньої поверхні резервуарів та трубопроводів;
- не проведено очищення резервуарів;
- не забезпечено об`єкт адресною вказівкою (назва вулиці, номер будинку), з встановленням на видному місці і освітлюванням у темний час доби;
- не пофарбовано кришки люків колодязів пожежного гідранту в червоний колір;
- біля місця розташування пожежного гідранту не встановлені покажчики з нанесенням на них: літерного індекса ПГ, цифрове зазначення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі;
- не заведено журнал обліку перевірок джерел зовнішнього протипожежного водопостачання;
- відповідальною особою за протипожежне водопостачання на об`єкті не складено відомості періодичного обліку джерел зовнішнього протипожежного водопостачання на об`єкті;
- не укладено договір на постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування;
- номенклатуру та обсяги матеріальних резервів не визначено та не затверджено відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та керівниками підприємств;
- не розроблено та не узгоджено з територіальним органом ДСНС обсяги забезпечення та типи засобів радіаційного і хімічного захисту на об`єкті;
- об`єкт не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;
- не розроблено та не затверджено план реагування на надзвичайні ситуації;
- не організовано та не забезпечено евакуаційні заходи;
- керівником об`єкта не затверджено графіки проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту та не погоджено з територіальним органам ДСНС України;
- керівником не пройдено навчання з питань цивільного захисту;
- не проведено обов`язкове страхування цивільної відповідальності об`єкта;
- не забезпечено перегляд декларації безпеки;
- не проведено повторну ідентифікацію суб`єкта господарської діяльності щодо визначення належності до об`єктів підвищеної небезпеки;
- не забезпечено перегляд плану локалізації та ліквідації аварій;
- не проведено паспортизацію потенційно небезпечного об`єкта;
- не проведено встановленим порядком реєстрацію підприємства через Державний департамент страхового фонду документації в Державному реєстрі потенційно небезпечних об`єктів;
- не забезпечено отримання свідоцтва про реєстрацію потенційно небезпечного об`єкта.
25. Судами попередніх інстанцій встановлено, що обставини, які стали підставою для звернення з позовом до суду щодо застосування заходів реагування, перестали існувати та усунуті, що підтверджується відповідними доказами, копії яких наявні в матеріалах справи.
ІІІ. Позиція Верховного Суду України
26. За приписами ч. 1 ст. 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
27. Оцінюючи обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.
28. Згідно з частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
29. Пунктами 1, 2 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
30. Згідно з ч. 2 цієї ж статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
31. Отже, виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.
32. Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до КАС України, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, зокрема його мотивувальної частини.
33. Враховуючи приписи частини першої статті 341 КАС України, спірним у цій справі є питання відсутності/наявності підстав для застосування крайнього заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації автозаправних станцій відповідача, виходячи з вимог принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися неусунутими на час розгляду справи. 
34. Верховний Суд зауважує, що в разі, якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, в тому числі повторного, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.
35. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 04.06.2020 у справі № 826/13895/16 та від 09.06.2021 у справі №640/3180/20.
36. Колегія суддів погоджується з висновком судів першої та апеляційної інстанції про те, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Водночас, Верховний Суд зауважує, що висновки судів про те, що відповідачем усунуто суттєві недоліки, виявлені під час перевірки, зроблені без посилання на фактичні обставини справи, внаслідок чого Верховний Суд вважає такі висновки судів першої та апеляційної інстанцій передчасними.
37. Судами першої та апеляційної інстанцій не встановлено на підставі належних доказів, чи створюють виявлені позивачем порушення реальну загрозу життю та здоров`ю людей та слугують підставою для зупинення експлуатації об`єктів АЗС відповідача; не вжито заходів зі з`ясування, які саме порушення усунені.
38. Верховний Суд зазначає, що для ухвалення справедливого та об`єктивного рішення мають бути повністю встановлені та з`ясовані обставини справи, а також надана належна правова оцінка доказам, що мають істотне значення для вирішення спору.
39. З огляду на приписи статті 242 КАС України обґрунтованим визнається судове рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для справи чи для вирішення певного процесуального питання, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються належними і допустимими доказами.
40. Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.
41. Викладене в сукупності дає підстави для висновку про недотримання судами принципу офіційного з`ясування всіх обставин справи під час дослідження зібраних у справі доказів, що унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення спору.
42. В свою чергу, в силу положень статті 341 КАС України до повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, тобто об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.
43. Верховний Суд зауважує, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наведена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 03.06.2020 у справі №826/940/18.
44. Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
45. Відповідно до частини другої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої або апеляційної інстанції і направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливлює встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.
46. Згідно з ч. 4 статті 353 КАС України справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
47. Враховуючи те, що обставини, які мають значення для правильного вирішення спору, не були з`ясовані та проаналізовані ні судом першої, ні судом апеляційної інстанції, та, відповідно, порушення процесуального права були допущені як на стадії розгляду справи судом першої інстанції, так і на стадії  її апеляційного перегляду, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню з направленням справи на новий судовий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.
48. Під час нового розгляду справи суду першої інстанції слід взяти до уваги викладене в цій постанові та на підставі належних та допустимих доказів встановити, чи були усунуті відповідачем порушення, що стали підставою для звернення позивача з цим позовом; надати оцінку змісту зафіксованих в акті перевірки порушень з урахуванням встановлених у справі обставин їх усунення відповідачем на предмет їхньої достатності для застосування такого заходу реагування як зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію об`єктів, а саме автозаправної станції (АЗС) за адресою: Дніпропетровська область, м.  Кам`янське, вул. Січеславський шлях, 108; автозаправної станції (АЗС) за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Українка, вул.  Дорожня, 10, ТОВ «Стейт Оіл»; з`ясувати, чи відповідає обраний позивачем захід реагування принципу пропорційності, як того вимагає ч. 2 ст. 2 КАС України. На підставі з`ясованих обставин дійти висновку про те, чи підлягають позовні вимоги задоволенню.
49. З огляду на результат касаційного перегляду справи, Суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області задовольнити частково.
2. Постанову Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 29.03.2017 скасувати, справу направити на новий розгляд до Київського оружного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується. 

Судді	А.В. Жук Ж.М. Мельник-Томенко   Н.М. Мартинюк