ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 953/19829/20  Номер провадження 22-ц/814/1245/22	Головуючий у 1-й інстанції Садовський  К.С.  Доповідач ап. інст. Дряниця Ю. В.	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2022 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача         Дряниці Ю.В.,
суддів:                 Пилипчук Л.І., Чумак О.В.,
секретаря                Гречка Є.В.,                        
за участі          адвоката Луніна В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою  Харківської міської ради на рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2021 року за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа державний нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Юлія Лола Вікторівна, про визначення додатково строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

У грудні 2020  ОСОБА_1  звернувся до суду з даним позовом, в просив суд надати йому додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для звернення до ноатіруса із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що про наявність заповіту, виданого на його користь, від ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , він дізнався вже зі спливом шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини під час пошуку особистих речей його троюрідного брата – ОСОБА_3 в серпні 2020 року.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Визначено ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для звернення до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_2 ,померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Харкові.

       Рішення оскаржила Харківська міська рада, яка в апеляційній скарзі, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення і ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову. Вважає, що позивачем не було доведено поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

       У судове засідання призначене на 19 травня 2022 року, з`явилась адвокат Луніна В.В., яка представляє інтереси позивача ОСОБА_1 .
На розгляд справи у суді апеляційної інстанції не з`явився представник відповідача, позаяк належним чином повідомлявся про розгляд справи, шляхом направлення ухвали про призначення справи та судової повістки на офіційну електронну адресу Харківської міської ради. Факт доставлення документів до електронної поштової скриньки підтверджено 25 квітня 2022 року. Будь-яких заяв чи клопотань від учасника справи не надходило.
Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.
Колегія суддів вважає, що з метою дотримання балансу інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, зокрема, шляхом роз`яснення учасникам справи права заявлення клопотання про розгляд справи у режимі відеоконференції, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності представника Харківської міської ради. 

       Колегія суддів, перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, з підстав, передбачених ст. 375 ЦПК України.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2   ІНФОРМАЦІЯ_3 , що була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , складено заповіт, за яким все майно, де б таке не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме на день смерті та на що за законом вона матиме право, заповідано ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 . Даний заповіт посвідчено державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори, примірник якого зберігається у справах відокремленого підрозділу П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори.
Згідно свідоцтва про право власності на житло, Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду від 19 січня 1998 року, реєстраційний номер № НОМЕР_1 , ОСОБА_2 належить на праві власності 45/100 частин комунальної квартири, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Спадщина відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , коли ОСОБА_2 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 12 червня 2019 року.
25 серпня 2020 року позивач подав до П`ятої ХДНК заяву про прийняття спадщини за ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , але за результатами розгляду поданої заяви державним нотаріусом П`ятої ХДНК Лолою Юлією Вікторівною було винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1822/02-31 від 25 серпня 2021 року, у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
       Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, нотаріусом не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, а тому строк на прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин, що є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Колегія суддів погоджується з такими висновками місцевого суду.
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Зазначений висновок, викладений у постановах Верховного від 17 червня 2021 року у справі №  484/1626/20.
Так, у ході судового розгляду достеменно встановлено, що позивачу не було відомо про існування заповіту, складеного на його ім`я, оскільки вказаний документ зберігався в особистих речах сина спадкодавця, який не повідомив спадкоємця про його існування. 
Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком місцевого суду, що факт необізнаності позивача про існування заповіту є доведеним, як і факт того, що вказана обставина не залежала і не могла залежати від його дій, оскільки заповіт перебував у безпосередньому розпорядженні третьої особи. 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, щодо існування правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Апеляційна скарга не містить нових фактів чи засобів доказування, які б спростовували висновки суду першої інстанції. Рішення суду першої інстанції відповідає вимогам закону і підстав для його скасування колегією суддів не встановлено. 
Керуючись ст.ст. 367, 374 ч. 1 п. 1, 375, 381, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2021 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з часу її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач                                                                      Ю. В. Дряниця

Судді:                                                                                            Л. І. Пилипчук

                                                                                                          О. В. Чумак