Ухвала
21 квітня 2022 року
м. Київ
справа № 587/832/17
провадження № 61-3046ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Черняк Ю. В. 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов Сергій Євгенович, на постанову Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Сумська районна державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Фідобанк», Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк», Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», Публічне акціонерне товариство «Банк Михайлівський», про визнання права власності на майно,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Сумська районна державна нотаріальна контора, Публічне акціонерне товариство «Фідобанк» (далі - ПАТ «Фідобанк»), Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»), Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк» (далі - ПАТ АБ «Укргазбанк»), Публічне акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит» (далі - ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит»), Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» (далі - ПАТ «КБ «Надра»), Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (далі - АТ «Державний ощадний банк України»), Публічне акціонерне товариство «Банк Михайлівський» (далі - ПАТ «Банк Михайлівський»), про визнання права власності на майно. 
Рішенням Сумського районного суду Сумської області від 13 липня 2021 року у задоволенні позовних вимог  ОСОБА_3 відмовлено. 
Додатковим рішенням Сумського районного суду Сумської області від 02 вересня 2021 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 5 000 грн у рахунок відшкодування витрат на професійну правову допомогу. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 30 000 грн у рахунок відшкодування витрат на професійну правову допомогу. У задоволенні заяви ОСОБА_3 про стягнення судових витрат відмовлено.
Постановою Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року апеляційні скарги ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Сумського районного суду Сумської області від 13 липня 2021 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/2 частину грошових вкладів на банківських рахунках та додаткове рішення Сумського районного суду Сумської області від 02 вересня 2021 року скасовано, прийнято постанову про часткове задоволення позовних вимог. 
Визнано за  ОСОБА_3 право власності на розміщені на ім`я ОСОБА_4 :
на 1/2 частину банківського вкладу, що знаходиться на банківському рахунку
№ НОМЕР_1 у розмірі 6 786 доларів США та банківському рахунку
№ НОМЕР_2 у розмірі 372,81 доларів США у ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит».
На 1/2 частину банківського вкладу, що знаходиться на банківському рахунку
№ НОМЕР_3 у розмірі 222 786,18 грн у ПАТ «Банк Михайлівський».
На 1/2 частину банківського вкладу, що знаходиться на банківському рахунку
№ НОМЕР_4 у розмірі 360 040, 49 грн у ПАТ «КБ «Надра».
На 1/2 частину грошових вкладів, що знаходиться на банківських рахунках, які відкриті в АТ КБ «ПриватБанк»:
№ НОМЕР_5 у розмірі 2 760 грн;
№ НОМЕР_6 у розмірі 111,91 грн;
№ НОМЕР_7 у розмірі 327,11 грн;
№ НОМЕР_8 у розмірі 100 грн;
№ НОМЕР_9 у розмірі 8 371, 37 грн;
№ НОМЕР_10 у розмірі 1 297,44 доларів США;
№ НОМЕР_11 у розмірі 18 738,99 доларів США;
№ НОМЕР_12 у розмірі 2 859,52 доларів США;
№ НОМЕР_13 у розмірі 8,01 доларів США;
№ НОМЕР_14 у розмірі 8,01 доларів США;
№ НОМЕР_15 у розмірі 8,01 доларів США ;
№ НОМЕР_16 у розмірі 8,01 доларів США.
На 1/2 частину банківського вкладу у розмірі 50 013,52 грн, що знаходиться на банківському рахунку у ПАТ «Фідобанк».
На 1/2 частину банківського вкладу, згідно з депозитним договором
№ 019/05/15/0311 від 14 травня 2015 року у розмірі 94 368,42 грн розміщеного у
ПАТ АБ «Укргазбанк». У задоволенні інших позовних вимог відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.  
31 березня 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов С. Є., звернулися до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року.
Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
Відповідно до положень частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 
394 цього Кодексу.
У клопотанні, яке містить касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов С. Є., порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Сумського апеляційного суду від 20 січня
2022 року, з посиланням на те, що повний текст оскаржуваної постанови отримано 01 лютого 2022 року, однак введення з 24 лютого 2022 року на території України воєнного стану позбавило можливості подати касаційну скаргу у встановлений законом строк.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року складено 31 січня 2022 року, а оприлюднено 03 лютого 2022 року. 
З урахуванням конкретних обставин: запровадження воєнного стану на території України (відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року
№ 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Указу Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження воєнного стану в Україні»); дати складання повного тексту судового рішення; дати подання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов С. Є., касаційної скарги у цій справі, заявники мають право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, як такого, що пропущений з поважних причин відповідно до статті 390 ЦПК України.
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявниками пропущено з поважних причин, тому він підлягає поновленню. 
Суд касаційної інстанції при розгляді касаційних скарг діє в межах цивільного процесуального законодавства України, його повноваження визначені Главою 2 Розділу V Цивільного процесуального кодексу України «Касаційне провадження».
Вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги закріплені у статті 392 ЦПК України.
У порушення вимог пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі заявниками не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта. 
Крім того, подана касаційна скарга не відповідає вимогам визначеним пунктами 4 і 6 частини другою статті 392 ЦПК України, у якій зазначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено: рішення (ухвала), що оскаржується; клопотання особи, яка подає скаргу.
За приписами статті 409 ЦПК України  суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.
У вступній частині касаційної скарги заявниками зазначено, що касаційна скарга подана на постанову Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року. Проте, у прохальній частині заявники ставлять питання про скасування постанови Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року із залишенням в силі рішення Сумського районного суду Сумської області від 02 вересня 2021 року (додаткового), що не у повній мірі відповідає вимогам статті 409 ЦПК України.
Зважаючи на викладене вище, заявникам слід уточнити прохальну частину касаційної скарги, а саме сформулювати клопотання відносно судових рішень 
(з урахуванням повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 
409 ЦПК України) та надіслати підписану заявниками уточнену касаційну скаргу на адресу Верховного Суду, з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі. 
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
У пункті 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Процесуальний закон покладає на заявника обов`язок зазначати у касаційній скарзі про неправильне застосування конкретних норм матеріального та/або порушення норм процесуального права, яке допустили суди попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень та чітко визначити конкретну підставу (підстави) касаційного оскарження судового рішення, передбачену (передбачені) статтею 389 ЦПК України, з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. 
Крім того, заявник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку, або обґрунтувати необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судами попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях.
Касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов С. Є., не відповідає зазначеним вище вимогам закону.
Так, заявники узагальнено посилаються на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права, проте не зазначають конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.
Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (приписи частини першої статті 400 ЦПК України).
За таких обставин, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявникам необхідно надіслати на адресу суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав) та надіслати уточнену редакцію касаційної скарги, копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи. 
Також, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявниками не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов С. Є., не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги та заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору. 
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. 
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Оскільки заявники не надали документи, які підтверджують їхній скрутний майновий стан, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року, з подальшими змінами. 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у  
м. Києві/Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір».
Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у квітні 2017 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом 
на 01 січня 2017 року.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2017 року становив 1 600 грн.
Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 600 * 0,4 = 640) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 600 * 5 = 8 000) (редакція закону на момент подання позовної заяви). Закон пов`язує сплату судового збору за подання касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.
Ураховуючи, що ціна позову становить 782 000 грн, заявники за подання касаційної скарги мають сплатити за вимоги майнового характеру - 
15 640 грн  (7 820*200%).
Таким чином заявникам необхідно сплатити судовий збір у розмірі 
15 640 грн.               
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 
392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникам строк для усунення їх недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Поновити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов Сергій Євгенович, строк на касаційне оскарження постанови Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року.
Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов Сергій Євгенович, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги. 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , від імені яких діє адвокат Рижов Сергій Євгенович, на постанову Сумського апеляційного суду від 20 січня 2022 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                         Ю. В. Черняк