ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року 
м. Київ

cправа №  912/2438/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Студенець В.І. - головуючий, судді: Баранець О.М., Кролевець О.А.  

за участю секретаря судового засідання:  Натаріної О.О.

розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен»

на рішення Господарського суду Кіровоградської області
(суддя - Поліщук Г.Б.)
від 13.01.2022
та постанову Центрального апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Вечірко І.О.; судді: Мороз В.Ф., Кузнецов В.О.)
від 15.06.2022

у справі № 912/2438/20

за позовом ОСОБА_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен»
про стягнення вартості частини майна 2 610 379,45 грн,             

за участю представників учасників справи:
позивача  -   ОСОБА_2 
відповідача - ОСОБА_3 

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен» (далі - ТОВ «Ноксен») про стягнення вартості частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно його частці у статутному капіталі товариства з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог в сумі 2   018   128,00 грн, інфляційних втрат в сумі 405   643,73 грн, 3% річних в сумі 186   607,73 грн, всього 2   610   379,45 грн.

1.2. Позов обґрунтовано неналежним виконанням ТОВ «Ноксен» своїх зобов`язань перед учасником ОСОБА_1 , пов`язаних з виплатою вартості частини майна у разі виходу зі складу учасників товариства. Матеріально-правовою підставою визначено статті 88, 167 Господарського кодексу України, статті 12, 15, 16, 116, 148, 625 Цивільного кодексу України, статті 10, 54 Закону України «Про господарські товариства».

2. Зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2.1. Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 у справі №912/2438/20 позовні вимоги задоволено в повному обсязі, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен» на користь ОСОБА_1 вартість частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно його частці у статутному капіталі товариства в сумі 2   018   128,00 грн, 405   643,73 грн - інфляційних втрат, 186   607,73 грн - 3% річних, 120   127,00 грн - витрат пов`язаних з проведенням судової експертизи.

2.2. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі, місцевий господарський суд встановив вартість частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно частці ОСОБА_1 у статутному капіталі товариства в сумі 2   018   128,00 грн на підставі висновку експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи.

2.3. Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 у справі №912/2438/20 залишено без змін.

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнений виклад позиції інших учасників справи

3.1. Не погоджуючись з рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 та постановою Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 у справі №912/2438/20, Товариство з обмеженою відповідальністю «Ноксен» подало касаційну скаргу, якою просить оскаржувані рішення місцевого господарського суду та постанову суду апеляційної інстанції скасувати, а справу направити на новий розгляд.

3.2. Підставою касаційного оскарження Товариство з обмеженою відповідальністю «Ноксен» визначило пункт 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

3.3. Згідно з пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, зокрема, у випадку якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

3.4. ТОВ «Ноксен» підставою касаційного оскарження зазначило пункт 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а саме: пункт 3 частини третьої статті 310 Господарського процесуального кодексу України, оскільки вважає, що судами попередніх інстанцій необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання про призначення повторної судової комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи.

Крім того скаржник вважає, що висновок експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи  від 29.11.2021 є необґрунтованим.

3.5. У відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_1 проти вимог останньої заперечує з підстав, викладених у ньому та просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення місцевого господарського суду та постанову суду апеляційної інстанції залишити без змін. 

4. Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій 

ОСОБА_1 був учасником Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен» до його виходу з товариства за власним бажанням шляхом подання нотаріально посвідченої заяви про вихід від 08.11.2017.

На момент виходу позивача з товариства, чинною була редакція Статуту товариства, затверджена загальними зборами учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен» згідно протоколу №3 від 29.05.2013.

Відповідно до пункту 3.1 Статуту статутний капітал товариства становить 5   906   000,00 грн, що сформований за рахунок внесків засновників/учасників. Вкладами учасників товариства можуть бути будинки, споруди, обладнання та інші матеріальні цінності, цінні папери, права користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будинками, спорудами, а також інші майнові права (включаючи майнові права на об`єкти інтелектуальної власності) або кошти, в тому числі в іноземній валюті. Внесок, оцінений у гривнях, становить частку учасника у статутному капіталі товариства.

Згідно із пунктом 3.2 Статуту внески учасників здійснюються у таких розмірах та частках:

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Іннотек» - 2   953   000,00 грн, що становить частку, яка складає 50% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_1 - 1   476   500,00 грн, що становить частку, яка складає 25% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_4 - 1   476   500,00 грн, що становить частку, яка складає 25% статутного капіталу товариства.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Ноксен» 10.11.2017 було отримано заяву учасника ОСОБА_1 про вихід із товариства, яка посвідчена нотаріально 08.11.2017 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Бондаренко О.В. та зареєстрована в реєстрі за №4059.

Даною заявою позивач повідомив про свій вихід з ТОВ «Ноксен» та просив здійснити розрахунки із ним шляхом виплати вартості частини майна ТОВ «Ноксен», пропорційну частці у статутному капіталі і виплати частки прибутку, одержаного товариством у 2017 році, відповідно до вимог статті 148 Цивільного кодексу України та статті 54 Закону України «Про господарські товариства».

Загальними зборами учасників ТОВ «Ноксен», які відбулись 14.11.2017, серед іншого, прийнято рішення зменшити статутний капітал ТОВ «Ноксен» на 1   250   000,00 грн, встановивши його в розмірі 4   656   000,00 грн та перерозподілити частки учасників ТОВ «Ноксен» пропорційно фактично внесеним вкладам наступним чином:

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Іннотек» - 2   953   000,00 грн, що становить частку, яка складає 63,42% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_1 - 226   500,00 грн, що становить частку, яка складає 4,87% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_4 - 1   476   500,00 грн, що становить частку, яка складає 31,71% статутного капіталу товариства.

Вказане рішення оформлене протоколом №3 загальних зборів учасників ТОВ «Ноксен» від 14.11.2017.

14.05.2018 відбулись загальні збори учасників ТОВ «Ноксен», на яких, зокрема, прийнято рішення виплатити ОСОБА_1 вартість частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно його частці у статутному капіталі ТОВ «Ноксен» після затвердження звіту за 2018 рік. Виплатити ОСОБА_1 належну йому частку прибутку, одержаного ТОВ «Ноксен» в 2018 році до моменту виходу зі складу учасників Товариства. Вказані виплати ОСОБА_1 провести після затвердження загальними зборами учасників ТОВ «Ноксен» звіту за 2018 рік і в строк до 12 місяців з дня виходу.

Дане рішення оформлене протоколом №2 загальних зборів учасників ТОВ «Ноксен» від 14.05.2018. 

Позивач зазначає, що незважаючи на те, що у нотаріальній заяві про вихід він просив виплатити йому вартість частини майна товариства та частину прибутку товариства розраховані за 2017 рік, товариство протиправно прийняло рішення про здійснення виплат на підставі звіту за 2018 рік.

Листом №21 від 30.01.2019 ТОВ «Ноксен» повідомило ОСОБА_1 про те, що 28.12.2018 прийнято рішення, оформлене протоколом №8 загальних зборів учасників ТОВ «Ноксен» про умови та порядок розрахунків з ОСОБА_1 у відповідності з вимогами статті 54 Закону України «Про господарські товариства», статті 148 Цивільного кодексу України у зв`язку з виходом зі складу учасників ТОВ «Ноксен». На підставі вказаного рішення замовлено проведення незалежної оцінки та отримано висновок про визначення вартості чистих активів від 21.01.2019, відповідно до якого вартість чистих активів є від`ємною величиною. У зв`язку з чим відсутні підстави для виплати вартості частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно його частці у статутному капіталі ТОВ «Ноксен» до моменту виходу .

Копія висновку від 21.01.2019 позивачу не направлялась.

За твердженням позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «Ноксен» безпідставно відмовило йому у виплаті частини майна та прибутку за 2017 рік пропорційно його частці у статутному капіталі, у зв`язку чим останній звернувся до господарського суду за захистом своїх порушених прав та інтересів.

5. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій з посиланням на норми права, яким керувався суд

5.1. Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 

5.2. Відповідно до частини першої статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

5.3. Згідно із статтею 10 Закону України «Про господарські товариства», яка кореспондується зі статтею 116 Цивільного кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) учасники товариства мають право: а) брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом; б) брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку (дивіденди). Право на отримання частки прибутку (дивідендів) пропорційно частці кожного з учасників мають особи, які є учасниками товариства на початок строку виплати дивідендів; в) вийти в установленому порядку з товариства; г) одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів; д) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, в порядку, встановленому законом. Учасники можуть мати також інші права, передбачені законодавством і установчими документами товариства.

5.4. Частиною першою статті 148 Цивільного кодексу України встановлено, що учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право вийти з товариства, заявивши про це не пізніше ніж за три місяці до виходу, якщо інший строк не встановлений статутом. Справжність підпису на заяві про вихід з товариства підлягає нотаріальному засвідченню.

5.5. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2020 у справі №910/7674/18 звернула увагу, що за змістом частини першої статі 148 Цивільного кодексу України та статті 10 Закону України «Про господарські товариства» станом на час виникнення спірних правовідносин учасник товариства (безвідносно до розміру належної йому частки в статутному капіталі товариства) мав право вийти з товариства у будь-який строк незалежно від згоди інших учасників та самого товариства. Підставою припинення участі в господарському товаристві має бути юридичний факт подання учасником заяви про вихід з товариства.

Реалізація права на вихід зі складу учасників товариства законодавчо не пов`язується ні з рішенням загальних зборів учасників, ні з внесенням змін до установчих документів товариства. Положення установчих документів, які обмежують чи забороняють право на вихід учасника з товариства, є такими, що суперечать чинному законодавству.

Право на вихід з товариства у відповідний період було законодавчо врегульовано як безумовне суб`єктивне право учасника, яке не залежало від згоди товариства чи інших його учасників та реалізація якого мала наслідком припинення участі в товаристві.

Вихід з товариства є одностороннім правочином його учасника, вчиненим у письмовій формі у вигляді заяви про вихід з товариства, підписаної учасником.

Такий правочин, хоч і вчиняється за волевиявленням однієї особи, спричиняє юридичні наслідки для інших осіб, зокрема, виникнення у товариства обов`язку виплатити колишньому учаснику вартість його частки у встановлений строк. Тому неодмінною умовою для реалізації учасником вчиненого ним волевиявлення на припинення участі в товаристві є повідомлення товариства про прийняте рішення.

Вихід з товариства є безпосередньою дією учасника, спрямованою на припинення корпоративних відносин з товариством з ініціативи учасника товариства, вчинення якої реалізується учасником шляхом подання до товариства заяви в письмовій формі, підписаної учасником. 

У зв`язку із цим моментом виходу учасника з товариства є дата подачі ним заяви про вихід відповідній посадовій особі товариства або вручення заяви цим особам органами зв`язку.

5.6. Судами попередніх інстанцій встановлено, що заява про вихід з товариства подана позивачем до підприємства поштового зв`язку (відповідному поштовому відділенню) для направлення на адресу ТОВ «Ноксен» 08.11.2017 та отримана ним 10.11.2017, а тому датою виходу позивача з ТОВ «Ноксен» є 10.11.2017.

5.7. Згідно із статтею 54 Закону України «Про господарські товариства» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) при виході учасника з товариства з обмеженою відповідальністю йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному капіталі. Виплата провадиться після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов з товариства, і в строк до 12 місяців з дня виходу. На вимогу учасника та за згодою товариства вклад може бути повернуто повністю або частково в натуральній формі. Учаснику, який вибув, виплачується належна йому частка прибутку, одержаного товариством в даному році до моменту його виходу. Майно, передане учасником товариству тільки в користування, повертається в натуральній формі без винагороди.

5.8. Частиною другою статті 148 Цивільного кодексу України встановлено, що учасник, який виходить із товариства з обмеженою відповідальністю, має право одержати вартість частини майна, пропорційну його частці у статутному капіталі товариства. Порядок і спосіб визначення вартості частини майна, що пропорційна частці учасника у статутному капіталі, а також порядок і строки її виплати встановлюються статутом і законом.

Відповідно до частини третьої статті 148 Цивільного кодексу України спори, що виникають у зв`язку з виходом учасника із товариства з обмеженою відповідальністю, у тому числі спори щодо порядку визначення частки у статутному капіталі, її розміру і строків виплати, вирішуються судом.

5.9. Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (частина перша статті 190 Цивільного кодексу України).

Частиною першою статті 66 Господарського кодексу України та статтею 139 Господарського кодексу України встановлено, що майно підприємства становлять речі та інші цінності (включаючи нематеріальні активи), які мають вартісне визначення, виробляються чи використовуються у діяльності суб`єктів господарювання та відображаються в їх балансі або враховуються в інших передбачених законом формах обліку майна підприємства.

Таким чином, вартість частини майна товариства, що підлягає виплаті, повинна відповідати вартості активів товариства за вирахуванням вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активів), пропорційній до частки учасника в статутному капіталі товариства.

За наявності спору між учасником товариства та самою юридичною особою щодо визначення вартості майна останньої, учасник товариства має право вимагати проведення з ним розрахунків на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, а не на підставі вартості, за якою майно обліковується у товаристві. Взяття майна на облік за певною вартістю є односторонньою вольовою дією товариства, яка не може бути беззаперечним доказом дійсної вартості майна. Сторони можуть доводити дійсну вартість майна будь-якими належними доказами (статті 76 Господарського процесуального кодексу України). До таких доказів належать, у тому числі, висновки експертів.

Аналогічний висновок, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2018 у справі №925/1165/14.

5.10. З огляду на наведене, позивач має право на розрахунок вартості своєї частки саме на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, обчисленої на дату волевиявлення учасника вийти з товариства, тобто на дату подання учасником заяви про вихід з товариства.

При цьому судами попередніх інстанцій враховано, що відповідач був зобов`язаний виплатити позивачу при його виході з товариства вартість частини майна ТОВ «Ноксен» пропорційно його частці у статутному капіталі станом на дату виходу - 10.11.2017, але із врахуванням фактично сплаченої позивачем частини до статутного капіталу, тобто, виходячи з частки 4,87% від статутного капіталу товариства.

5.11. З метою з`ясування дійсної (ринкової) вартості майна ТОВ «Ноксен» станом на дату виходу (10.11.2017), позивачем було замовлено проведення ряду оцінок та експертиз майна товариства:

- звіт про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005, власником якого є ТОВ «Ноксен» код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2;

- висновок експерта від 24.10.2019 №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи;

- звіт про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спецтехніки (дата оцінки 10.11.2017), складений ТОВ «Експертна група «Соломон».

Також позивачем було замовлено економічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) яка вартість чистих активів ТОВ «Ноксен» станом на 10.11.2017 з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ «Ноксен» об`єктів майна відповідно до: звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005, власником якого є ТОВ «Ноксен» код 33520321, Кіровоградська область, м.   Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; висновку експерта від 24.10.2019 №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ «Експертна група «Соломон»?

2) яка вартість частини майна ТОВ «Ноксен», пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017, з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ «Ноксен» об`єктів майна відповідно до: звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005, власником якого є ТОВ «Ноксен» код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; висновку експерта від 24.10.2019 №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ «Експертна група «Соломон»?

3) яка вартість чистих активів ТОВ «Ноксен» станом на 10.11.2017 без урахування витрат від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ «Ноксен» об`єктів майна відповідно до: звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005, власником якого є ТОВ «Ноксен», код 33520321, Кіровоградська область, м.   Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; висновку експерта від 24.10.2019 №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ «Експертна група «Соломон»?

4) яка вартість частини майна ТОВ «Ноксен», пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87 % статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017, без урахування витрат ТОВ "Ноксен" від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ «Ноксен» об`єктів майна відповідно до: звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005, власником якого є ТОВ «Ноксен» код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; висновку експерта від 24.10.2019 №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ «Експертна група «Соломон»?

Відповідно до висновку експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020, вартість частини майна, яку відповідач мав виплатити позивачу пропорційно його оплаченій частці (4,87%) у статутному капіталі товариства на дату його виходу (10.11.2017) становить 1   932   756,90 грн. 

Згідно зі статтею 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Разом з тим, враховуючи необхідність визначення дійсної вартості майна ТОВ «Ноксен» та заперечення відповідача проти визначення позивачем дійсної ринкової вартості майна ТОВ «Ноксен» (спеціального дозволу на користування надрами) в сумі 15   221   000,00 грн без ПДВ на підставі звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами та визначення позивачем розміру заборгованості загалом і достовірність як доказу висновку експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020, з метою встановлення реальної вартості частки позивача у статутному капіталі відповідача станом на дату його виходу та у зв`язку з необхідністю отримання належного та допустимого доказу такої вартості, судом першої інстанції ухвалою від 03.11.2020 було призначено проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, проведення якої було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 6).

На вирішення судових експертів місцевим господарським судом було поставлено наступні питання:

- яка дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна (в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо), які належали на праві власності ТОВ «Ноксен» (код ЄДРПОУ 33520321, 25015, м. Кропивницький, вул. Є.Маланюка, буд. 2) станом на 10.11.2017?

- яка вартість частини майна ТОВ «Ноксен», з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017?

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи №14175/21-56/14176/21-72/14177/21-42/34886/34886/34887/21-2/35090/35091/21-54 від 29.11.2021 (далі - висновок від 29.11.2021) дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна (в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо), які належали на праві власності ТОВ «Ноксен» (код ЄДРПОУ 33520321, 25015, м. Кропивницький, вул. Є.Маланюка, буд. 2) станом на 10.11.2017 становила 44   174   000,00 грн без урахування ПДВ. Вартість частини майна ТОВ «Ноксен» (код ЄДРПОУ 33520321, 25015, м. Кропивницький, вул. Є. Маланюка, буд. 2) з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017 становить 2   018   128,00   грн.

Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Дослідивши вказаний висновок судових експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи в сукупності з матеріалами справи, суди попередніх інстанцій встановили, що експертами був проведений докладний опис досліджень та надана обґрунтована відповідь на поставлені експертній установі питання. Висновок здійснений компетентними експертами, є повним та обґрунтованим, оскільки: всі надані на експертне дослідження об`єкти були досліджені; на всі поставлені перед експертом питання надані вичерпні відповіді, повнота яких перевірена судом на відповідність іншим фактичним даним; висновки є ясними та викладені чітко; судом з`ясовано узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком судової експертизи.

Доказів іншої ринкової вартості власних активів станом на дату подання (отримання) заяви про вихід або дати виходу учасника (10.11.2017) відповідачем не було надано. Також, відповідачем не було надано суду звіту чи висновку експерта в розумінні вимог статті 98 Господарського процесуального кодексу України на спростування доводів позивача у даній справі.

Оцінивши докази на підтвердження ринкової вартості майна ТОВ «Ноксен» для визначення частки, що належить до сплати позивачу, врахувавши заперечення відповідача щодо висновку комплексної судової експертизи, суди попередніх інстанцій при ухваленні рішення врахували висновок експертів від 29.11.2021 за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи. Також судами враховано висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 24.04.2018 у справі №925/1165/14 та Верховного Суду у постанові від 09.09.2021 у справі  №920/831/20.

Доводи касаційної скарги стосуються того, що судами попередніх інстанцій необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання про призначення повторної судової комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи.

ТОВ «Ноксен» подало до місцевого господарського суду клопотання про призначення повторної комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, проведення якої останній просив доручити судовим експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса». 

Відповідно до частини другої статті 99 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності суд може призначити додаткову або повторну судову експертизу.

Згідно з частиною другою статті 107 Господарського процесуального кодексу України за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Повторною визнається судова експертиза, при проведенні якої експерт досліджує ті ж самі об`єкти і вирішує ті ж самі питання, які досліджувалися і вирішувалися у первинній судовій експертизі. Нові об`єкти на дослідження повторної судової експертизи подаватися не можуть, так само як не можуть ставитися на її вирішення питання, які не розглядалися попередньою експертизою.

Повторна судова експертиза призначається з ініціативи суду або за клопотанням учасників процесу, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи, або коли він викликає сумнів у його правильності, або за наявності істотного порушення норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Повторну судову експертизу може бути призначено також, якщо є розходження у висновках кількох експертів і їх неможливо усунути шляхом одержання додаткових пояснень експертів у судовому засіданні. 

Призначення повторної експертизи є правом, а не обов`язком суду, яке (право) він реалізує в межах власних повноважень, з урахуванням обставин справи і зібраних у ній доказів. 

Аналогічна позиція, викладена Верховним Судом у постанові від 06.10.2021 у справі №912/1583/18.

Господарський суд Кіровоградської області ухвалою від 23.12.2021 у справі №912/2438/20 у задоволенні клопотання про призначення повторної комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, проведення якої останній просив доручити судовим експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» відмовив з тих підстав, що заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання, викладені в клопотанні, вже були поставлені перед експертами і їх висновки містять відповіді на них.

Аналогічне клопотання про призначення повторної комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, проведення якої останній просив доручити судовим експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» ТОВ «Ноксен» було подано до суду апеляційної інстанції при розгляді апеляційної скарги ТОВ «Ноксен».

Проте, суд апеляційної інстанції, оцінивши доводи, викладені у клопотанні на предмет необхідності проведення повторної експертизи, дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні останнього. Суд апеляційної інстанції зазначив про відсутність обґрунтованих сумнівів у висновку експертів.

Отже, висновки судів попередніх інстанцій про відсутність необхідності проведення повторної експертизи ґрунтуються на здійсненій ними оцінці доказів із застосуванням права суду (судової дискреції) на прийняття такого рішення.

Колегія суддів погоджується з такими висновками та зазначає, що наявність заперечень та сумнівів щодо висновків експерта не є безумовною підставою для проведення повторної експертизи, оскільки такі сумніви мають бути підтверджені та обґрунтовані доказами. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16.04.2019 у справі №912/3872/17 та від 20.08.2019 у справі №925/195/17.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, фактично стосуються незгоди із встановленими судами попередніх інстанцій  фактичними обставинами справи та зводяться до переоцінки доказів, їх належності та допустимості, що в силу вимог статті 300 Господарського процесуального кодексу України виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції. 

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право, зокрема, залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

6.2. Згідно з частиною першою статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

6.3. З огляду на встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, виходячи із меж перегляду справи в касаційній інстанції, колегія суддів вважає, що відсутні правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваних рішення місцевого господарського суду та постанови суду апеляційної інстанції.

6.4. Верховний Суд ухвалою від 14.07.2022 у справі №912/2438/20 зупинив виконання рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 у справі №912/2438/20 до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Оскільки суд касаційної інстанції за результатами касаційного перегляду даної справи дійшов висновку про залишення касаційної скарги ТОВ «Ноксен» без задоволення, а оскаржуваних судових рішень без змін, слід поновити виконання рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 у справі №912/2438/20.

7. Судові витрати

7.1. З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 236, 240, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 

П О С Т А Н О В И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ноксен» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 у справі №912/2438/20 залишити без змін.

3. Поновити виконання рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022 та постанови Центрального апеляційного господарського суду від 15.06.2022 у справі №912/2438/20.

4. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                                   В. Студенець

Судді                                                                                                               О. Баранець 

                                                                                                                       О. Кролевець